mundrimees

inimene, kelle tööriietus on munder (politseinik, kaitseväelane vms)


mundris kartulid

koorega keedetud või küpsetatud kartulid


mundstükk

puhkpilli osa, millesse puhumisega tekitatakse heli


muneja

munade saamiseks peetav, munev kodulind, nt kana


mungakuub

munga pikk, maani langev kuub või mantel, munga igapäevane rõivas


mungalill

Lõuna-Ameerikast pärit kollaste, oranžide või punaste õitega aialill


mungatõotus

mungaks pühitsemisel antav tõotus mungaelu reeglitest kinnipidamise kohta


munitsipaallasteasutus

kohaliku omavalitsuse ülalpeetav lasteaed (vm lasteasutus)


munitsipaalpolitsei

omavalitsusele alluv korrakaitseüksus
omavalitsusele alluv politsei


munk

usulistel põhjustel maailmast tagasitõmbunult erakuna või eraldi kogukonnas (kloostris) elav mees


munsterroll

laevapere liikmete ametlik nimekiri
laeva meeskonna ametlik nimestik


murakas

kujult vaarikat meenutavate mahlakate viljadega rohttaim või põõsas, Eestis hrl valgete õite ja mesikollaste marjadega rabataim

hõlmiste lehtede ja kujult vaarikat meenutavate viljadega kahe- v. mitmeaastane rohttaim v. põõsas (Rubus)


murd

hrl luu murdumine või murdmine, vastav murdumise koht


murdarvsõna

murdarvu väljendav arvsõna (nt <eki-foreign>neljandik</eki-foreign>, <eki-foreign>pool</eki-foreign>)


murdeaines

murdest, murretest talletatud keelematerjal


murdeealine

vanuses, mille jooksul lapsest kujuneb täiskasvanu, hrl umbes 10.-11. ja 17. eluaasta vahel


murdeiga

lapseeale järgnev ajajärk, mil arenevad välja kõik sootunnused ja saabub suguküpsus


murdekeel

piirkondlik eripärane keelekuju, territoriaalne keelemurre


murdepunkt

suurt muutust toov, murranguline ajalõik või sündmus

punkt, millega saab võita vastase servigeimi


murdesõnaraamat

esitab ühe keele kõigi või osa murrete või ühe murde sõnavara


murdja

teistest loomadest toituv loom (nt hunt, jääkaru, nirk)


murdkelpkatus

katusekorrust võimaldav murtud kaldpindadega katus


murdlaine

kõrge merelaine, mille ülemine osa (hari) järsult ettepoole alla murdub

kõrge laine, mille ülemine osa järsult ettepoole alla murdub


murdlainetus

tugev lainetus (murdlained) kohas, kus veekogu läheb järsult madalamaks

lainete liikumine, lainetus murdlainetena


murdma

surudes, väänates vm viisil midagi katki tegema, selle kuju või asendit muutma

midagi pooleks, katki või tükkideks tegema

surudes, painutades, väänates v. muul viisil millegi terviklikkust rikkuma, selle kuju v. asendit muutma


murdmaajooks

jooks vahelduvate pinnavormidega maastikul


murdmatu

selline, mida ei saa katki murda, lahti muukida, hävitada, rikkuda vms


murduma

surve vms mõjul terviklikkust kaotama, (kaheks tükiks) katki minema

katkedes kuju, asendit muutma või tervikust eralduma

millegi mõjul pooleks, katki või tükkideks minema

ka FÜÜS ühest keskkonnast teise siirdumisel levimissuunda muutma (EKSS)


murdumatu

(kindla meele vm omaduste kohta:) selline, mis ei kao, püsiv

(inimese kohta:) selline, kes ei kaota meelekindlust


mure

kergesti (väikesteks) tükkideks lagunev (hrl toiduainete kohta)

kergesti murenev, pudenev, (väikesteks) tükkideks lagunev


murekoht

muret tekitav asi, lahendust vajav probleem


murekoorem

(hinge vaevava, rusuva mure või murede kohta)


murekorts

näonahale (peamiselt otsaette või kulmude vahele) tekkiv vaoke või volt


murel

murelipuu väike kerajas tumedakestaline vili

kirsist suurem ja magusam puuvili, millel on kivi sees


murelik

mures olev; muret väljendav, sellest tunnistust andev


murelipuu

tumedakestalisi vilju kasvatav hapu kirsipuu teisend


murepilv

murelik olek või selle kajastus näoilmes


muretaigen

jahust, rasvainest ja vähesest vedelikust koosnev taigen muredate küpsetiste valmistamiseks


muretsema

millegi pärast muret tundma, mingil põhjusel mures olema


muretu

mõnusalt pingevaba, raskuste ja probleemideta


murjan

musta- või tumedanahaline inimene
must, määrdunud inimene.


muromlane

hääbunud soome-ugri hõimu liige Okaa alamjooksul

väljasurnud soome-ugri hõim Okaa alamjooksul


murrang

mingi olukorra, seisundi vm suur, pöördeline muutus

maakoore tektoonilisest liikumisest põhjustatud rike (EKSS)


murranguline

selline, millega kaasnevad suured muutused, pööret, läbimurret toov


murre

keele piirkondlik eripärane vorm, paikkondlik keelekasutus


murrutus

merelainete ja nende kantud materjalide mõjul toimuv maismaa purustumine rannal


murtudsüda

hallikasroheliste lehtede ja hrl roosade südamekujuliste õitega aialill

(Dicentra) rippuvate, südamekujuliste õitega ja mitmejaguste lehtedega rohttaim, mis kuulub punandiliste sugukonda


muru

maad kattev madal tihe rohi (nt aedades, parkides, spordiväljaku pinnakattena)

madal tihe rohi, näiteks parkides ja aedades


murukate

madal tihe rohi nt spordiväljaku pinnakattena


murumätas

millegi katteks või kuskile muru rajamiseks lõigatud suurem murukamara tükk


muruniiduk

lükatav või iseliikuv masin muru pügamiseks


murutennis

hrl. pöetud murul mängitav tennis (EKSS)


museaalne

muuseumile omane, muuseumi meenutav
vanaaegne, muuseumi kuuluv


museoloogia

teadus- ja tegevusala, mis käsitleb inimese ja keskkonna minevikuainelise tõestusmaterjali säilitamist, uurimist ja esitlemist

muuseumidega seotud teadus- ja tegevusala (EKSS)


muserdama

hingelist kannatust põhjustama, vaeva tegema

meeleolu süngeks, tusaseks muutma, hingeliselt maha rõhuma, rusuvalt mõjuma


musike

(hellitlevalt lapse või armastatu kohta)


musikoloogia

teadus, mis uurib muusika olemust ja arengut ning hindab tema kunstiväärtust

teadusharu, mis tegeleb muusika olemuse ja arengu uurimise ning muusika kunstiväärtuse hindamisega (EKSS)


musitama

kedagi või midagi huultega puudutama nt armastuse, helluse, austuse märgiks

kedagi huultega puudutama näiteks selleks, et näidata armastust, või selleks, et tervitada


musitseerima

muusikat esitama, (mingil instrumendil) muusikat tegema


muskaadipuu

vürtsi (muskaatpähklite ja muskaatõite) saamiseks kasvatatav troopikapuu


muskaatkõrvits

väga magusate, kergelt muskuse järele lõhnavate oranžikaskollaste viljadega kõrvits

intentsiivse lõhnaga, enamasti tumekollase viljalihaga soojalembene kõrvitsaline


muskaatõis

muskaatpähkli kuivatatud seemnerüü vürtsina


muskel

liigutusi sooritav elund selgroogsetel ja enamikul selgrootutel loomadel

üks osadest keha sees, mis on luudega ühendatud ja mille abil sa liigutad

liigutusi sooritav elund selgroogseil ja enamikul selgrootuil


musklis

treenitud, trimmis lihastega, muskliline


muskus

tugevasti lõhnav loomne või taimne aine (eriti isasmuskushirve nõre), mida on kasutatud nt lõhnaõlides

tugevasti lõhnav loomne v. taimne aine (eriti muskushirve isaslooma eesnäärme nõre)


mussoon

püsiv, aastaaegadest sõltuv tuul (puhub suvel talvega võrreldes vastassuunaliselt)

aastaajast sõltuv, suvel talvisega võrreldes püsiv vastassuunaline tuulte süsteem


must

mulla, tõrva, öise taeva värvi
öise taeva värvi
nõe, tõrva värvi (EKSS)


mustad päevad

ajajärk, mis on seotud hädade ja suurte probleemidega


mustama

kellegi kohta valet, häbistavat väljamõeldist levitama


Mustamäe

linnaosa ja asum Tallinnas kesklinna ja Nõmme vahel


mustanahaline

tumeda nahavärvusega inimene (algselt Aafrikas, hiljem ka Ameerikas ja mujal)


mustatööline

lihtsamat abitööd või rasket füüsilist tööd tegev inimene

musta v. rasket füüsilist tööd tegev tööline


mustavalgekirju

mustast ja valgest värvist koosnev kirju, mustade ja valgete laikude või triipudega


musta valgeks rääkima

midagi vastupidisena esitama, hrl halba soodsas valguses näitama


mustendama

mustana, tumedana paistma, musta värvi olema

musta värvi olema, mustana, tumedana paistma


muster

kangal vm pinnal korduv joonte või kujundite kombinatsioon või selline kujutis (nt joonisena, kaunistusena)

riidel või muul pinnal korduvad (värvilised) jooned või kujundid

(kaunistav) muster, ornamentika (riidel, puuesemetel jm.)


mustjas

(värvuse kohta:) mustapoolne, peaaegu must


must kast

(lennunduses:) elektrooniline seade, mis salvestab lennu kõiki üksikasju


must katk

(katku kohta, eriti 1347.–1351. aasta katkuepideemiat silmas pidades)


must kuld

looduslik maakoores leiduv mitmesugustest süsivesinikest koosnev hrl tume õlijas aine, üks olulisemaid maavarasid


mustkunst

(tsirkuses vm meelelahutuses:) meelepetteil põhinevad või käteosavusega saavutatud trikid


mustkunstnik

silmapettetrikke tegev tsirkuseartist või mustkunstiga tegeleja

silmapettetrikke tegev tsirkuse- v. estraadikunstnik


must-kärbsenäpp

väike musta või pruunikashalli ülapoole ja valge alapoolega lind


mustlane

tumedanahaline Euroopa jt. maailmajagude rändrahvas, romid (EKSS)


mustlaskeel

indoeuroopa keel, mida mustlased kõnelevad kogu maailmas


must lepp

hrl lodumetsades, niisketel puisniitudel, jõgede kallastel kasvav tumepruuni krobelise koorega lehtpuu


mustmetall

raud või selle sulam (nt teras)
raud v. mingi selle sulam (EKSS)


mustpõrand

puhaspõranda, nt parketi all olev põranda osa


must päev

raske, hädade ja suurte probleemidega seotud, masendust tekitav päev


must pässik

hrl kase tüvel kasvav koorealuste õhukeste viljakehadega puuseen, mis tekitab kasekäsnana tuntud musti mügarikke


must riis

Põhja-Ameerikast pärinev kõrreline veetaim, millel on riisitera meenutav mustjas pikk ja peenike vili


mustrisamm

korduv mustriosa, mustri kordus (nt kudumil, tapeedil)


musträhn

läikiva süsimusta sulestiku ja väga tugeva nokaga suur, isaslinnul punase lagipeaga lind, Eesti suurim rähn


mustsadalane

isik, kes kuulus Venemaal 1905.–1907. aasta revolutsiooni aegsesse paremäärmuslikku rühmitusse Mustsada


must surm

(katku kohta, eriti 1347.–1351. aasta katkuepideemiat silmas pidades)


mustsõstar

aias kasvatatav rohkelt C-vitamiini sisaldavate mustjate marjadega lehtpõõsas

põõsas, mille küljes kasvavad väikesed ümmargused mustad marjad


must sõstar

sõstramari, mis on musta värvi ja iseloomuliku maitsega


mustus

millegi räpased, reostavad jäätmed või miski määrdunuks tegev, ümbrust saastav (nt tolm, praht)


must valgel

(hrl kirjapandu kohta:) väga selgesti, tõendatavalt


Musumägi

muldkindlustusvööndi bastionist kujundatud haljasala Tallinna kesklinnas Viru väravate juures


musutama

kedagi või midagi huultega puudutama nt armastuse, helluse, austuse märgiks

kedagi huultega puudutama näiteks selleks, et näidata armastust, või selleks, et tervitada


muti

naissoost vanem, naine oma lapse või laste suhtes


mutike

(hrl heasoovlikult, hellitlevalt:) eakas, vana naine


mutipeletaja

vibratsiooni või helilaineid tekitav seadeldis muttide ja näriliste tõrjumiseks aiast vm


mutsutama

huultega imevat häält tegema, nt hobust liikvele ajades


mutt

tiibade ja kotitaolise päraga hrl endisaegne võrkpüünis, (põhja)nooda eriliik

tiibade ja kotitaolise päraga endisaegne võrkpüünis (EKSS)


muttader

kerge kahehõlmaline aia- ja põllutööriist vagude ajamiseks ning muldamiseks


mutta tallama

jõhkralt kohtlema, hävitavat hinnangut andma


mutter

hrl poldile või kruvile keeratav keermestatud avaga kinnitusdetail

väike ümar metallist ese, millega saab midagi kinnitada

(poldile v. kruvile keeratav) keermestatud avaga (kinnitus)detail (EKSS)


mutualism

(looduses:) eri liiki organismide kooselu, mis on vastastikku kasulik või tarvilik


muudatus

mingi asjaolu muutmine või muudetud asjaolu (seaduses, lepingus, sõiduplaanis, ajakavas vm)


muudkui

(väljendab ajalist jätkuvust:) kogu aeg, üha, järjest

näitab, et tegevus jätkub pidevalt mingi aja jooksul


muudkui et

alustab lauset või lauseosa, mis piirab või täpsustab eelnenud väidet

sõna, mis ühendab lauses mingis mõttes vastandeid


muuhulgas

(osutab, et midagi mainitakse kõrvalepõikena, vahemärkusena)

kasuta siis, kui tahad öelda midagi, mis pole eelmise teemaga seotud


muukeelne

mitte riigikeelne, (kõneleja) emakeelne vms (vastandatuna kohalikule keelele)


muulane

mõnest muust kui eesti rahvusest inimene


muumi

heasüdamlik ja armas väljamõeldud olend Tove Janssoni lasteraamatutes


muundama

teatud ainete omadusi mitmesugusel viisil muutma (nt geneetiliselt, keemiliselt)

paremaks, (olemuslikult) teiselaadiliseks muutma

(hrl. oskuskeeles:) teisendama, teiselaadiliseks v. -liigiliseks muutma


muunduma

(olemuslikult) teistsuguseks, teiselaadiliseks muutuma või teisenema

(hrl. oskuskeeles:) teisenema, teiselaadiliseks v. -liigiliseks muutuma


muundus

muundumine või muundamine, transformatsioon


muuseas

sõna, mis osutab, et midagi mainitakse kõrvalepõikena, vahemärkusena (EKSS)


muuseumlik

muuseumile omane, muuseumi meenutav
vanaaegne, muuseumi kuuluv


muusik

helilooja, (instrumentaalmuusika) interpreet vm (kutseliselt) muusikaga tegelev isik

inimene, kes kirjutab muusikat või mängib pilli


muusika

kunstiliik, mille kunstilisi kujundeid luuakse helidega ja tajutakse helidena ning mis avaldub loomingu ja interpretatsiooni kujul

helid, mida tehakse lauldes või pilli mängides

kunstiliik, mille kunstilisi kujundeid luuakse helidega ning tajutakse helidena


muusikaajalugu

maailma ja eri rahvaste muusika arengut uuriv


muusikaautomaat

masingrammofon, millesse mündi laskmise järel hakkab mängima soovitud lugu (kohvikutes, baarides või mujal)


muusikainstrument

riist muusikahelide tekitamiseks või rütmi rõhutamiseks (nt viiul, trumm)

ese, millega saab muusikat teha, näiteks klaver, viiul või trumm


muusikakollektiiv

(ansambli, koori, orkestri vms kohta)
(ansambel, koor, orkester jne.)


muusikaline

muusika vahenditega väljendatud, muusikas avalduv


muusikalugu

muusika kujunemis- ja arengulugu
seda käsitlev teadusharu või õppeaine


muusikaravi

ravimeetod, mis põhineb muusika kasutamisel inimese seisundi mõjutamiseks


muusikaselts

Eestis 19. sajandi teises pooles levima haknud koorilaulu, orkestrimuusikat ja näitemängu viljelenud ühendus


muusikateadus

teadus, mis uurib muusika olemust ja arengut ning hindab tema kunstiväärtust


muusikateos

kindlakujuline muusikaliste väljendusvahenditega määratud helide kogum, muusikaline teos


muusikaõpetus

muusikat käsitlev õppeaine koolis (hõlmab ka laulmise)

muusikataju, muusikalise kirjaoskuse, muusika teadliku kuulamise oskuse, rütmitunde ja koordinatsiooni arendamine


muusugune

millegagi võrreldes kujult, teostuselt vm viisil erinev


muutelõpp

grammatiline tunnus, mis väljendab käänet või isikut (pööret) ning liitub muule tunnusele või tüvele (nt majade-<eki-foreign>s</eki-foreign>, ela-<eki-foreign>me</eki-foreign>), käände- või pöördelõpp


muutevorm

(grammatikas:) teatavas käändes või pöördes esinev sõnavorm

grammatikas: sama sõna teine kuju. Näiteks <eki-foreign>käin</eki-foreign> on vorm sõnast <eki-foreign>käima</eki-foreign>


muutkond

sarnaselt käänduvate või pöörduvate sõnade rühm, käändkond või pöördkond

sõnade rühm, mille muutevormid moodustatakse ühesuguselt v. sarnaselt (EKSS)


muutlik

muutuv (hrl iseloomuliku omadusena), mitte ühesugusena või ühes olekus püsiv


muutma

teistsuguseks või teiseks tegema
teistsuguseks, erinevaks tegema
teistsuguseks v. täiesti teiseks tegema


muutmälu

arvuti keskne mäluseade, kuhu saab andmeid kirjutada ja kust saab neid lugeda, kuid seadme väljalülitamisel andmed hävivad


muutuma

teistsuguseks või teiseks saama
teistsuguseks, erinevaks saama
käänduma v. pöörduma


muutumatu

mittemuutuv, (pidevalt, pikalt) ühesuguses olekus, mitte kõikuv või vahelduv


muutus

senisest erinevaks muutumine (sündmuse või protsessina)

teistsuguseks või täiesti teiseks saamise, muutumise põhjustamine (rohkem ühekordne, mitte pikaajaline)


mV

pinge, potentsiaali ja elektromotoorjõu mõõtühik, tuhandik volti


mW

vahelduvvoolu (aktiiv)võimsuse mõõtühik, tuhandik vatti


MWh

energiaühik, milles sisaldub tuhat kilovatt-tundi


mõeldamatu

selline, mis ei tule kõne alla, pole teostatav


mõeldav

selline, mis on teostatav, mis tuleb kõne alla


mõhk

endisaegne puunõu leivataigna tegemiseks: leivaküna või leivaastja


mõhn

ümara või ovaalse kujuga küngas, mis koosneb liustiku sulamisvee setetest, peamiselt liivast ja kruusast

liustikujõe v. jääpaisjärve kihilistest setetest moodustunud küngas, kuppel vm. väiksem pinnavorm


mõisaansambel

mõisahooned kooskõlalist tervikut moodustavana

mõisahoone ja selle kõrvalhoonete arhitektuurselt terviklik kompleks


mõisahoone

mõisasüdame hoone (mõisa häärber või mõni kõrvalhoone nt tõllakuur, tööliste elumaja, sepikoda)


mõisahäärber

mõisa peahoone, mis oli ühtlasi mõisniku perekonna elamu


mõisamoonakas

endisaja mõisas peamiselt toidukraami, ka korteri ja väikese maalapi eest töötanud põllutööline


mõisaomanik

inimene, asutus vms, kellele kuulub teatud mõis


mõisaori

teoorjuse ajal mõisateol käija, mõisateo tegija


mõisaproua

mõisahärra abikaasa
naissoost mõisaomanik


mõisasaks

mõisnik või tema perekonnaliige (vahel kasutatud ka mõne mõisateenija kohta)


mõisasundija

feodalismiaegne talupojast ametiisik mõisa teenistuses, ülevaataja, kes hrl juhtis ja jälgis hobuste-härgadega tehtavat mõisatööd


mõisnik

mõisa valdaja, mõisaomanik (v. -rentnik)


mõista andma

midagi aimata laskma, millestki kaudselt märku andma


mõistaandmine

kaudne ütlus või märguanne, aimata laskmine

miski, mis pole öeldud otse, vaid teiste sõnade kaudu


mõistagi

(rõhutav üldlaiend:) iseenesest mõista, nagu (kõigile) teada


mõistatama

millelegi mõttes lahendust otsima, milleski (oletamisi) selgusele jõuda püüdma

mõistatus(t)ele vastust, lahendust otsima (EKSS)


mõistatus

(küsimusena sõnastatud) teravmeelne, poeetiline kirjeldus, mille järgi tuleb ära arvata, kelle või millega on tegemist (nt <eki-foreign>Üks hani, neli nina</eki-foreign> – padi)

muu lahendamiseks, äraarvamiseks antav nuputamisülesanne

mänguna küsitav keeruline küsimus, millel on üllatav vastus

olendi, eseme, nähtuse v. tegevuse kohta mõne tunnusega antav kujundlik (ühelauseline), hrl. küsimusena sõnastatud kirjeldus, mille järgi tuleb ära arvata, kelle v. millega on tegemist (EKSS)


mõistatuslik

mõistatusena, seletamatuna näiv
arusaamatu, salapärane


mõistes

käsituses, arusaama järgi
kontekstis, konteksti arvestades


mõistekaart

mõistetevaheliste seoste graafiline esitus (teadmiste korrastamise abivahendina)


mõistekiri

kiri, mille märgid tähistavad mõistet või sõna (nt vanem egiptuse kiri, sumeri kiilkiri)


mõistemärk

mõistet tähistav kirjamärk, number või tingmärk


mõistetamatu

selline, mida ei mõisteta, millest ei saada aru


mõistetav

selline, millest saab aru, mida on võimalik mõista

selline, millest on lihtne aru saada ja mis ei tekita segadust


mõistev

teiste muredesse ja probleemidesse arusaamisega suhtuv, teisi leebelt kohtlev


mõistlik

kainelt või avaralt mõtlev ja arukalt käituv


mõistma

mõistuse abil või tajudes milleski selgusele jõudma või selgusel olema

selgusele jõudma, mida miski tähendab või kuidas miski toimub

õigesti käituda v. tegutseda oskama, õppimise läbi mingit oskust omama


mõistmatu

nii iselomustatakse inimest, kes ei saa asjadest aru, on aeglase taibuga


mõistu

mõista andes, vihjates, mitte otse (öeldes)


mõistujutt

lühike, puhuti allegooriline jutustus, mille õpetlik mõte esitatakse võrdlusena teise nähtusega

lühike, puhuti allegooriline jutustus, mille õpetlik mõte on kätketud teise nähtuse valdkonnast võetud sündmusse


mõistus

võime loogiliselt mõelda, arutleda, üldistada ja abstraktsetest seostest aru saada

teadvuse võime tunnetada nähtusi nende muutuvates seostes, tabada üldist üksiku kaudu, avastada ja formuleerida seaduspärasusi


mõistusepärane

kainel mõtlemisel rajanev, mõistusest lähtuv


mõistuseraas

väga väike, hrl ebapiisav määr mõistust, kainet kaalutlemist vms


mõistusetagune

mõistusega haaramatu, üle mõistuse käiv, müstiline, irreaalne vms


mõistusevastane

selline, millest on terve mõistusega raske aru saada, ebamõistliku, arutu või võimatuna tunduv


mõistust pähe panema

arukalt käituma panema, mõistlikuks muutma


mõju

see, kui mingi kokkupuude kutsub milleski või kelleski esile füüsilise, füsioloogilise, psüühilise vm muutuse

see, kui keegi või miski kutsub esile mingi muutuse

millestki v. kellestki lähtuv teat. muutust esile kutsuv toime


mõjuisik

inimene, kelle arvamusel on laialdane mõju ning kes kasutab oma tuntust, et reklaamida mingit toodet, brändi või ideed


mõjujõud

suutlikkus mõjuda või mõjutada, mingit muutust esile kutsuda

kellegi  või millegi üle mõju, autoriteedi vm. omamine


mõjukas

(suurt) mõjuvõimu omav
kaalukas, mõju avaldav


mõjuma

füsioloogilist, psüühilist vm mõju, toimet avaldama

kui miski <eki-highlight>mõjub</eki-highlight>, siis see põhjustab kelleski või milleski mingi muutuse


mõjupiirkond

koht, ala, mille piires miski toimet avaldab, mõjub

kellegi v. millegi mõjupiirkond, tegevusväli, huvialade ring (EKSS)


mõjur

mõju avaldav asjaolu, nähtus vms, mõjuv tegur


mõjustama

(füüsilist, psüühilist vm) mõju avaldama

veenmise, jutuga kedagi teisiti mõtlema või toimima suunama

emotsionaalselt v. tundmuslikult  muljet, toimet tekitama, esile kutsuma


mõjutama

oma mõju, toime v.  tegevusega muutust, tegevust vm. esile kutsuma


mõjutus

muudab midagi ilma nähtavate pingutusteta, justkui iseenesest


mõjuvõim

(positsioonist tulenev) võime mõjutada mingeid nähtusi ja protsesse või panna teisi midagi tegema


mõlemapoolne

kaht eri osapoolt, mõlemat osalist haarav, kahe vahel, vastastikku toimuv


mõlemasooline

(loomade, taimede kohta:) isas- ja emassuguelundeid omav, mõlema soo tunnustega


mõlemasugulisus

isas- ja emassuguelundite esinemine ühes organismis


mõlemat pidi

üht- ja teistpidi
mõlemat viisi, mõlemal moel


mõlgutama

arutledes või unistavalt millegi üle mõtlema, millegi üle mõtisklema

midagi (arutledes, unistavalt) mõttes heietama, mõtlema


mõll

surusääse ussitaoline vastne (peamiselt söödana kalapüügil või kalasöödana)


mõmm

põhjapoolkera suurtes metsades elav kogukas pruuni karvkattega kiskja

suur metsloom, kellel on paks pruun karv


mõnama

(torisedes) sajatama, kiruma, põhjama, manama


mõnesugune

selline, mis või kes on lähemalt määratlemata, täpsemalt teadmata vms


mõneti

mõnes suhtes
mõnel määral
mõnes suhtes; mõnel määral


mõnevõrra

vähesel määral või hulgal
mingil määral, vähesel määral


mõni

märgib või osutab lähemalt määratlemata isikut, eset või olukorda


mõnikord

aeg-ajalt (ette tulles), mõne aja tagant (kordudes), mõnel juhul


mõni kruvi on puudu

(kellegi kohta, kes ei tundu täie aruga, on (veidi) imelik või napakas)


mõnitama

häbistavalt, solvavalt pilkama, au ja väärikust alandama

(hrl. sõnadega) häbistavalt, solvavalt pilkama


mõnna

heaolu-, rahulolutunnet tekitav, mõnu pakkuv


mõnu

pingevaba, rõõmusegune rahulolu- ja heaolutunne

miski meeldivat, rõõmu, rahuldust pakkuv asjaolu v. omadus (EKSS)


mõnuaine

narkootikum, alkohol vm aine, mille manustamine põhjustab inimese vaimses seisundis muutusi


mõnulema

kuskil või millegagi mõnusalt aega veetma, ennast kuskil hästi tundma


mõnutunne

kehaline ja hingeline heaolu-, rahulolutunne


mõra

kitsas, joonena nähtav, hrl mitte läbiv ega sügavale ulatuv pragu

kitsas, hrl. mitte läbiv, mitte sügavale ulatuv pragu (EKSS)


mõraline

kitsaste pragudega (kaetud) või sellise praoga


mõrandama

(vahekordades, olukordades vms) lahkhelisid, ebakõla tekitama, neid sel teel rikkuma


mõrastama

kitsa prao või kitsaste pragude tekkimist põhjustama


mõrkjasmagus

maitselt (või lõhnalt) natuke mõru ja ühtlasi magus


mõrrajada

kalapüünis, mis koosneb omavahel ühendatud pikast mõrdade rivist


mõrsja

peatselt abielluv (ka kihlatud) naine (eriti oma peigmehe suhtes)


mõrsjaiga

(hrl endisajal:) meheleminekuks sobiv vanus


mõrsjaloor

pruudi pulmarõivastuse juurde kuuluv hrl valge loor


mõrsjaluna

lunaraha, mida peigmees maksab pruudi omastele (nt mõnedel Aasia või Aafrika rahvastel)


mõrtsukalik

mõrvarile omane, mõrvu sooritav või põhjustav, mõrvadega iseloomustatav


mõrtsukas

inimene, kes teise inimese tahtlikult tapab, mõrva sooritaja


mõrtsukatöö

(inimesetapmise vm jõhkra veretöö kohta)


mõru

koirohu, sapi, suhkruta kohvi maitsega (või kõrvalmaitsega)

(hrl. vastandatuna magusale:) koirohu, sapi, võilille piimmahla jms. maitsega (v. kõrvalmaitsega)


mõrukas

mageveekarpide mantliõõnde munev väike hõbedase kõrge kehaga kala (Rhodeus sericeus)


mõru maik

ebameeldiv, halb tunne, asjaolu, mis seda põhjustab


mõru pilli alla neelama

vastumeelset asjaolu kogema ja sellest üle saama


mõrusool

rohkelt magneesiumi sisaldav vees hästi lahustuv mõru ja ühtlasi soolase maitsega aine, mida kasutatakse hrl väetisena, aga ka meditsiinis


mõru šokolaad

magustamata, kõige puhtam, tumedam ja kõige lihtsam šokolaad, mida kasutatakse ka toiduainete maitsestamiseks


mõrv

teise inimese tahtlik tapmine eriti julmal viisil, raske isikuvastane kuritegu

teise inimese teadlik ja kavatsetud tapmine


mõrvagrupp

mõrvajuhtumite uurimisega tegelev kriminaalpolitsei eriüksus


mõrvama

inimest tahtlikult tapma, mõrva sooritama


mõte

mõtlemisel või juhuslikult peas tekkiv sõnaline kujutluspilt


mõtiskelema

millegi üle mõttes, omaette arutama, arutledes mõtlema


mõtiskelu

keskendunud, süvenenud mõtisklemine
selle tulemusel tekkinud mõte


mõtisklus

mitte sihipärane, selgesuunaline mõtlemine


mõtleja

inimene, kes on mõtleva, juurdleva meelelaadiga


mõtlema

mõistuse abil seoseid leidma ja järeldusi tegema (nt mingi probleemi lahendamiseks, selguse saamiseks)

oma mõtteid kellelegi või millelegi suunama

millestki v. kellestki endale varasema kogemuse alusel mõttes pilti looma


mõtlemapanev

selline, mis sunnib arutlema, järele mõtlema


mõtlematu

ette või järele mõtlemata, kiiresti ja kaalumatult tehtud


mõtlemine

vaimne protsess, mis seisneb tegelikkuse loogilis-abstraktses tunnetamises mõistete ja kujundite alusel


mõtlemise koht

asi või asjaolu, mille üle järele mõelda


mõtlemismäng

mõtlemisega seotud, mõtlemist nõudev mäng (nt bridž, male, rendžu)


mõtlemisvõime

mõtlemine (vaimse omadusena), võime mõelda


mõtlik

mõttesse süvenenud, mõtteis olev, sellist olekut väljendav

nii iseloomustatakse inimest, kes on tõsise meelelaadiga, mõttesse vajunud


mõtlus

(budismis:) intensiivne meeleharjutus, eeskätt see, mis põhineb mõistmisel ja mõistelisel mõtlemisel


mõttearendus

mõtte, idee lahtiseletamine, selle üle arutlemine sidusa tekstina

sel viisil (nt kõnena, artiklina) lahti seletatud mõte, idee


mõtteeksperiment

miski ettekujutatav, mitte reaalselt toimuv

eksperiment, kus sündmusi lastakse ette kujutada, selle asemel, et neid esile kutsuda nagu tavalises eksperimendis


mõtteilm

inimese mõtete, arusaamade, kujutluste ring


mõttekaaslane

kellegagi sama mõttesuuna, samade ideede järgija


mõttekriips

pika kriipsu kujuline kirjavahemärk (–), mida tarvitatakse nt pikema kiilu eraldamiseks muust lausest või sõna ees, mis peab mõjuma üllatavana

kokkuvõtva sõna ees, kiilu  raamimiseks vm. juhtudel tarvitatav kirjavahemärk (--)


mõttekujutus

millegi ettekujutamine mõttes
mõttes tekkinud kujutluspilt


mõttelaad

mõtlemise eripära, maailma ja ellu suhtumise viis


mõttelage

(teksti, teose vms kohta:) mõttelt, sisult kesine või täiesti mõtteta


mõtteline

mõtet, sisu puudutav
mõtet puudutav; mõttes eksisteeriv


mõttemall

kogemusel, kasvatusel vms põhinev tava mingil viisil mõelda, teatud seaduspära ja korduvus mõtlemises


mõttemõlgutus

keskendunud, süvenenud mõtisklemine
selle tulemusel tekkinud mõte


mõttemäng

mõtlemisega seotud, mõtlemist nõudev mäng (nt bridž, male, rendžu)


mõtteriim

(stiilivõte regilauludes:) ühe ning sama mõtte väljendamine erinevas sõnastuses mitu korda, nt <eki-foreign>Igav on olla iluta, / hale olla laulemata, / kole käo kukkumata, / raske rõõmuta elada</eki-foreign>


mõtterikas

(teksti, teose, ka inimese kohta:) sisukas, väärt mõtteid sisaldav või omav


mõttetalgud

probleemile lahenduse otsimine rühma inimeste loova mõttetöö kaudu

nõupidamine, mille vältel iga osavõtja pakub probleemile lahenduse


mõttetark

inimene, kes on mõtleva, juurdleva meelelaadiga


mõtteteadus

teadus, mis uurib maailma ja mõtlemise kõige üldisemaid seaduspärasid

teadus, mis uurib maailma, inimese elu ja mõtlemise olemust


mõttetera

lühidalt ja vaimukalt sõnastatud mõte, nt aforism või sentents

lühike vaimukas vormilt teritatud lausung


mõttetihe

(teksti, teose vms kohta:) palju väärt mõtteid sisaldav


mõttetu

aruka mõtteta, selline, mida ei maksa teha


mõttetus

see, kui millelgi puudub mõte või mingi tegevus on tarbetu


mõttetühi

(teksti, teose vms kohta:) mõttelt, sisult kesine või täiesti mõtteta


mõttevaene

(teksti, teose, ka inimese kohta:) olulise mõtteta, vähe väärt mõtteid omav


mõttevahetus

arvamuste vahetamine vestluse, sõnavõttude või diskussioonina


mõtteviis

mõtlemise eripära, maailma ja ellu suhtumise viis


mõtus

okasmetsades elutsev suur lind, kelle lendutõus käib iseloomuliku robina saatel, Eestis suurim kanaline


mõtusekukk

küütleva musta sulestiku ja suure sabaga isane metsis


mõtusemäng

isaste metsiste varakevadine pulmamäng, mis toimub peamiselt puude okstel


mõurama

möirgama, rämedalt lõugama
valjusti põrisevat häält tegema


mõõde

maa-ala, ruumi või eseme pikkus, laius, kõrgus vm mõõdetav ulatus

eseme või ruumi suurust iseloomustav näitaja, näiteks pikkus, laius või kõrgus

keha (ka ruumi) suurust iseloomustav näitaja (pikkus, laius, kõrgus, paksus jms.)


mõõdetamatu

selline, mida pole võimalik mõõta, mittemõõdetav


mõõdetud

taotletult väärikas, rahulik ja läbimõeldud


mõõdik

millegi kvaliteedi, tulemuslikkuse hindamisel või hüpoteesi kontrollimisel kasutatav suurus


mõõduandev

millegi kulgu, tulemust määrav, mõjult eriti oluline


mõõdukas

keskmine, äärmuste vahepeale jääv, nt mitte liiga suur ega liiga väike või vähene


mõõdulint

pikkusühikute skaalaga metall- või tekstiillint mõõtmiseks

pikkusühikute skaalaga metall- v. tekstiillint pikkuse mõõtmiseks


mõõdulusikas

lusikataoline vahend ainete mahu või kaalu määramiseks (nt köögitarbena)


mõõdunõu

skaalajaotistega anum aine mahu või kaalu määramiseks

teat. mahumõõduks olev nõu; mõõtmiseks kasutatav nõu; mõõtevahend


mõõduriist

vahend millegi mõõtmiseks ja vastava info vahetuks esitamiseks (nt numbernäiduna, osuti pöördenurgana skaalal)


mõõdus

(suuruselt, suurusjärgult või olemuselt kellegi või millegi märkimisväärsega või täisväärtuslikuga võrreldav-oleku kohta)


mõõdusuhe

(tehnilises joonestamises:) eseme ja temast joonestatud kujutise suuruse vahekorda näitav arvuline suhe (nt 1:2, 2:1, 1:1)


mõõgaisa

(endisaja pulmakombestikus:) peamine peiupoolne pulmategelane


mõõkhambuline tiiger

enne viimast jääaega elanud pikkade kihvadega tiigrisarnane kiskja


mõõnaaeg

halb aeg, madalseisu aeg (nt elus, tegevuses, mingis valdkonnas)


mõõt

mõõdetava suuruse kindel väärtus, mis loetakse võrdseks ühega

kindel suurus, millega mõõdetakse näiteks millegi pikkust, pindala või mahtu


mõõtelatt

teat. pikkusega v. peale märgitud pikkustega varva- v. latikujuline mõõtevahend


mõõteriist

tehniline instrument, mis näitab millegi ulatust, kaalu, hulka v. kallet; mõõtmisel kasutatav normeeritud metroloogiliste omadustega tehniline vahend


mõõtetulemus

mõõdetava suuruse (arv)väärtus, mis mõõtmisel saadakse


mõõtevahend

mõõtmisel kasutatav normitud omadustega tehniline vahend (nt mõõtur, andur, arvesti, etalon)


mõõtkava

joonisel, kaardil või plaanil oleva lõigu pikkuse ja sama lõigu tegeliku pikkuse suhe


mõõtma

arvulist suurust, mahtu või hulka (mingi mõõtevahendi abil) kindlaks määrama

millegi suurust, mahtu või hulka (vastava seadme abil) leidma

hrl. pikemat aega v. korduvalt teat. vahemaad läbima v. edasi-tagasi liikuma


mõõtmisviga

mõõtetulemuse erinevus mõõdetava suuruse tõelisest väärtusest


mõõtuandev

millegi kulgu, tulemust määrav, mõjult eriti oluline


mõõtu pidama

milleski mõõdukas olema, millegagi mitte liiale minema


mõõtu võtma

võistlema, võimeid võrdlema, jõudu katsuma


mõõtu välja andma

omadustelt, tasemelt millenigi või kellenigi küündima, võrreldav, täisväärtuslik esindaja olema


mädakusesus

mäda leidumine uriinis neerude või kuseteede bakteriaalse põletiku korral


mädakuu

aasta 8. kuu, põhjapoolkeral kolmas suvekuu

kuupäevaliselt määratlemata aeg suvel, mil kuumuse tõttu mädapisikud kiiresti paljunesid ning havad, toit jms riknema kippus


mädalaik

mädanemisest tekkinud laik taime vilja pinnal


mädamuhk

mädapõletiku kolle nahas ja nahaaluses koes (moodustub mitmest furunkulist)


mädandama

(hrl taimede, puidu, surnud looma kohta:) mädanema pannes lagundama, mädaks tegema


mädane

mäda sisaldav või eritav, sellega iseloomustuv


mädanik

põletiku tagajärjel loomsetes kudedes tekkiv piirdunud mädakogum

seente v. mikroobide tekitatud laguprotsess taimses koes (EKSS)


mädapaise

mingi pindmine selgepiiriline mädapõletik (nt koeranael või abstsess)


mädarõigas

suurte kergelt lainelistega lehtedega köögiviljataim, mille teravamaitselist juurt kasutatakse maitseainena

pika valge juurega taim, millel on väga tugev maitse

aed-mädarõika taime juur, mida kasutatakse toiduvalmistamisel toorelt, enamasti riivitult


mädasoo

eriti märg puudeta koht soos
väga pehme, mülgastega soo


mädaveresus

uute mädakollete teke veres ringlevate bakterite tõttu


mädavill

mäda sisaldav väike põisjas moodustis nahal või limaskestal


mädavoolus

mäda eritumine põletikulise protsessi korral


mäehaigus

hapnikuvaegusest tingitud haiguslik seisund, mis tekib kõrgmägedes (nt liiga kiirel mäkketõusul, vähese aklimatiseerumise korral)


mäekallak

mäe kallak külg
ettepoole või kõrgemale ulatuv ala


mäekink

ümar keskmise kõrgusega (10–25 m) küngas


mäekuru

mäeaheliku madalam (sadulakujuline) koht mäetippude vahel, kust saab suhteliselt hõlpsasti liikuda üle aheliku


mäele saama

eesmärgile jõudma, midagi valmis, tehtud saama


mäemassiiv

kompaktne, vähese liigestusega mäestikuala


mäendus

teaduse ja tehnika valdkond, mis hõlmab maavarade otsimist, kaevandamist ja rikastamist ning mäetööde keskkonnamõjude vähendamist

maavarade otsimist, kaevandamist ja rikastamist hõlmav tehnika ja teaduse valdkond (EKSS)


mäestik

kõrge tugevasti liigestunud pinnamoega ala, kus on palju mäeahelikke ning nendevahelisi orgusid ja nõgusid

kõrge tugevasti liigestunud pinnamoe suurvorm


mäestikuline

kõrge ja tugevasti liigestunud pinnamoega


mäeteke

kõrgendike jt kurrutuste tekkimine maakoore laamade põrkel


mäevaha

kollakaspruun kuni must looduslik vaha, mis täidab naftaleiukohtade looduslikke tühemikke ja poorseid kivimeid


mäger

pikki urge kaevav jässakas lühikeste jäsemete ning pika tiheda karvkattega loom Euraasia metsa- ja stepivööndis

metsas elav loom, kelle karv on musta ja valget värvi


mägi

ümbritsevast alast kõrgem pinnamoodustis (ka nt kelgu-, suusamägi)

kõrgendik, mille suhteline kõrgus on üle 200 m, Eestis üle 50 m

hrl. ümara v. ovaalse põhijoonisega kõrgendik


mägiaas

metsatu ala mäestike kõrgematel nõlvadel, kus kasvab peamiselt madal rohttaimestik


mägiaster

mägistelt aladelt pärinev madalakasvuline roosade kuni lillakassiniste õitega rohttaim, Eestis aiataim

astrilaadsete seltsi korvõieliste sugukonda kuuluv rohttaim


mägihaigus

hapnikuvaegusest tingitud haiguslik seisund, mis tekib kõrgmägedes (nt liiga kiirel mäkketõusul, vähese aklimatiseerumise korral)


mägihõrnas

Põhja-Ameerika ja Euraasia põhjaosa ning Alpide siirde- ja mageveekala


mägijalgratas

metsas ja mägistes piirkondades sõitmiseks mõeldud jalgratas


Mägi-Karabahh

endine põhiliselt armeenlastega asustatud autonoomne oblast Aserbaidžaani koosseisus


mägimaastik

mägine maastik
mäestikule iseloomulik maastik
mägise piirkonna maastik


mäginelk

aiailutaimena kasvatatav roosade, punaste või valgete õitega rohttaim


mägiplatoo

ümbrusest kõrgem suur järskude nõlvadega tasandik


mägironimine

tõus mäetippudele ja liustikele hrl sportlikul eesmärgil


mägismaastik

mägine maastik
mäestikule iseloomulik maastik


mähe

imiku või täiskasvanu alakeha ümber kinnitatav hea imamisvõimega materjalist ese uriini ja rooja püüdmiseks

spetsiaalne vahend, mis pannakse beebi jalgade vahele ja kuhu ta pissib ja kakab

imiku (ala)keha ümber mähitav rätikukujuline linake.


mäherdune

missugune, milline (eriti hüüatustes hinnangut tugevdava sõnana)


mähk

puudel koore all paiknev kevadel mahlarikas kude, mis toodab sissepoole uusi puidurakke ja väljapoole koorerakke

rukkilinnasejahust leib, ka odra- või rukkileib linnasejahust täidisega


mähkima

midagi tihedasti (hrl mitme kihina) ümber millegi või kellegi keerama

midagi tihedasti (hrl. mitme kihina) ümber millegi v. kellegi keerama


mäkerdama

(lohakalt värvimise vm määriva tegevuse kohta)


mäkerdis

asi, mis on oskamatult või kiiruga, hooletult tehtud, kehv töö


mäkra mängima

kellelegi mingit segadust või jama korraldama, kedagi alt vedama


mälestis

minevikust pärinev (kaitsealune) väärtuslik paik, ehitis, ese vm objekt


mälestus

mällu jäänud, mälus talletunud elamus või taju

see, mis on saadud, säilitatud v. säilinud meenutamaks midagi v. kedagi


mälestused

autori jutustus oma elust ja kaasaegseist ning minevikusündmustest (kirjapanduna või lindistatuna, ka vastav proosažanr)


mälestusese

mälestuseks saadud või hangitud, mälestusena säilitatav ese


mälestusjumalateenistus

kellegi mälestamiseks peetav jumalateenistus


mälestuskild

meenutus või lühike lugu möödunud aegadest


mälestuskivi

kellegi, mingi ajaloolise sündmuse mälestuseks püstitatud kivi


mälestuslik

liigilt memuaaride, mälestuste hulka kuuluv


mälestusmärk

isiku auks või sündmuse mälestuseks püstitatud skulptuur või ehitis

kuju, mis on kuskile pandud millegi või kellegi mälestuseks


mälestuspilt

(visuaalsel kujul) mälus talletunud elamus, sündmus vm


mälestusplaat

kellegi või millegi mälestuseks paigutatud (kivi)plaat


mälestussammas

kellegi (või millegi) mälestuseks püstitatud (kivist) sammas või skulptuur


mälestusvõistlus

võistlused, mida korraldatakse mõne kuulsa sportlase mälestuseks


mälestusväärne

millegi poolest eriline, seetõttu meeldejääv


mäletama

kui sa varasemast ajast midagi või kedagi <eki-highlight>mäletad</eki-highlight>, siis sul on need asjad või inimesed mälus, meeles


mälu

inimese võime talletada, säilitada ja taasesitada informatsiooni, kasutada kogemust

võime meelde jätta, meeles hoida ja meenutada

kogu adresseeritav, käskude täitmiseks kasutatav salvestusruum


mäluauk

(teatud ajavahemikul) juhtunu mitte mäletamine, tühik mälestuste ahelas


mälukaotus

seisund, kus mingil ajavahemikul juhtunut või varasemat elu ei suudeta üldse meenutada


mäluma

suus olevat pala närima, toitu hammaste abil peenestama


mälumispind

purihamba pind, mis osaleb toidu purustamises ja peenestamises


mälumäng

sportlik või meelelahutuslik küsimustele vastamise võistlus, mis eeldab mitmekülgseid teadmisi ja head mälu


mäluseade

info säilitamise seade (arvutites jt infotöötlusvahendites)


mämmutama

(tüütult) targutama, heietama või seletama


mänd

peamiselt põhjaparasvöötme igihaljas okaspuu, Eestis hrl kahekaupa kimbus paiknevate pikkade okaste, paksukorbalise tüve ja keraja lühikese võraga puu

teat. kaheksanurkne motiiv eesti rahvuslikes kudumites v. tikandites (EKSS)


mänedžer

teatud töölõigu juhtija, korraldaja
majanduslike huvide esindaja


mäng

teatud reeglitega meelelahutuslik või sportlik tegevus

tegevus, mis pakub meelelahutust (ja millel on kindlad reeglid)

tegevus, mida harrastatakse tema enda pärast, meelelahutuseks, lõbustuseks, tegevusrõõmuks


mängija

see, kes mängib (nt mingil pillil, mingit meelelahutuslikku vm mängu)

mängija nimetus vastavalt tema mängus olemise positsioonile


mängima

meelelahutusliku või sportmänguga tegelema

mingis mängus osalema või sellega tegelema

heli ülekandva v. reprodutseeriva aparaadi kohta


mänglema

kergelt, nagu mängides tegutsema või midagi tegema


mänguaed

pulkadest või võrgust aiake väikelapse liikumise piiramiseks


mänguasi

ese lapse mänguhuvi rahuldamiseks, talle tegevuse võimaldamiseks


mängufilm

hrl väljamõeldud süžeega film, mis rajaneb näitlejate mängul


mänguhimuline

selline, kellele meeldib või kes tahab mängida


mängukaart

hrl ristkülikukujuline kartongist või õhukesest plastist leht kaardimängude mängimiseks

tugevamast materjalist leht, mida on 52 tükki pakis ja millega saab mänge mängida


mängukaaslane

see, kellega laps (sageli) koos mängib (nt teine laps või loom)


mängukann

keegi või miski manipuleeritav, oma huvides ära kasutatav


mängukaru

mängimiseks mõeldud, mänguasjana tehtud (pehme) karu

väikelapsele õhtul voodisse antav mängukaru


mängukava

kõik hooaja etendused teatris
nende esitamise aeg kuupäevade kaupa


mängukirg

kirglik tahtmine mängida, eriti hasartmänge


mänguklots

väike puust, plastist või muust materjalist tahukas (nt laste Lego klots)

väike sirgete külgedega puust või plastist asi, millega lapsed näiteks torni ehitavad

kuubikukujulised tavaliselt puust klots, millega mängitakse (peale võib olla trükitud pilte, numbreid, tähti)


mängukonsool

mängimiseks loodud koduarvuti lähedane seade


mängulaad

näitlemise viis, see, kuidas rolli esitatakse


mängulaud

lauamängu alus, millel liigutatakse mängunuppe


mänguline

mängule omaste elementidega (nt kerge, vaheldusrikas, lustlik)


mängumaneer

(pillimänguga seoses:) muusika esitamise viis


mängumees

meeskondlikus sportmängus osaleja, mängust osavõtja (nt korvpallis)


mängumuru

pallimängudeks mõeldud tallamiskindel muru

sellega kaetud jalgpalli-, tennise- vms väljak


mängupartner

vastasvõistleja või -võistkond, ka paariline (sport)mängus


mängupõrgu

koht, kus mängitakse hasartmänge, hrl kasiino


mängur

mängija, eriti hasart- või arvutimängude sõltlane


mänguruum

võimalus(ed) tegutseda, midagi ette võtta


mänguseltsiline

see, kellega laps (sageli) koos mängib (nt teine laps või loom)


mängusõltlane

see, kes pidevalt mängib (hrl raha peale) hasartmänge ega suuda mängimist lõpetada


mängutuba

spetsiaalne ruum (nt kaubanduskeskuses, laeval vm), mis on sisustatud lastele mängimiseks


mänguveerand

neljandik mänguaega sportmängu osana, nt veerandaeg korvpallis


mänguväljak

lastele mängimiseks ette nähtud ala (hrl kiikede, turnimisrajatiste ja muuga)

spetsiaalne ala, kus lapsed saavad näiteks liivakastis mängida, kiikuda ja ronida


mänguõng

sööta jäljendava läikiva metallkehaga ja selle külge kinnitatud kahe konksuga lühike õng eriti jääaugust püüdmiseks


männik

valgusküllane mets, kus valdavaks puuks on mänd


männipeerg

männipakust kistud pikk laast (nt endisaegse punumismaterjali või valgustusvahendina)


männipuit

männipuupuit materjalina
see puu materjalina


männipuu

peamiselt põhjaparasvöötme igihaljas okaspuu, Eestis hrl kahekaupa kimbus paiknevate pikkade okaste, paksukorbalise tüve ja keraja lühikese võraga puu


männiriisikas

mändide läheduses kasvav punakaspruuni kübara ja rohke kibeda piimmahlaga söögiseen

punakaspruuni kübara ja rohke kibeda piimmahlaga söögiseen (Lactarius rufus)


märapiim

märalt saadav piim (toiduainena mõnedel rahvastel)


märe

eriti märg puudeta koht soos
märg puudeta koht soos (EKSS)


märg

rohkesti vett vm vedelikku sisaldav, sellest läbi imbunud või sellega pealt kaetud


märgatavalt

tähelepandaval määral, üsna suurel määral

sel määral, mida kohe märkab, tähele paneb


märge

ametlik, nõuetekohane märkus dokumendil, pakendil vms

ülestähendus, ülestähendatu, kuhugi märgitu


märgiline

millelegi vihjav või viitav, teatavat tähendust omav


märgis

eristamist, äratundmist võimaldav tähis või märk


märgistama

eristamist, äratundmist võimaldava tunnuse, märgi või tähisega varustama

sel viisil millelegi osutama või viitama


märgistus

tootele märgitud andmed või teavet andev märgis (nt mahemärgis)

mingile pinnale kantud tähistus (nt liiklust korraldavad pidev- ja katkendjooned, mustad ja valged vöödid)


märgmädanik

bakterhaigus, mis lagundab taimekoed (nt kartuli mugulad) lögaseks massiks


märg nagu kassipoeg

täiesti märg, läbimärg (nt vihmast, higist)


märguandmine

millestki teavitamine mitteverbaalselt, kasutades kehakeelt või abivahendeid


märguanne

käeliigutus, helisignaal vms, millega edastatakse teateid, käsklusi vm infot


märgukiri

kirjalik meeldetuletus, ülevaade asjade käigust, märkus vms dokument


märgulamp

elektriseadmete juhtimis- ja kontrollsüsteemides kasutatav elektrilamp, mis annab märku seadme käivitumisest, toimimisest/mittetoimimisest, rikkest vm


märgumatu

selline, mis ei võta vett sisse, ei märgu


märg unistus

(suure unistuse, millegi eriti ihaldatava kohta)


märgusõna

salajane sõna või väljend, mille abil saab tuvastada isikut (nt konkurssidel hindajate erapooletuse tagamiseks, teatavasse kohta pääsuks)

kokkulepitud märgusõna, leppesõna v. -lause, mille abil saab eraldada omi võõraist.


märjuke

(kange) alkohoolne jook
alkohoolne jook (eriti õlu)


märk

kujutis, kujund vm, mis (üldarusaadavalt) viitab millelegi, tähendab midagi

kujund või pilt, mille tähendus on kokku lepitud (ja kõigile teada)


märkama

millestki või kellestki teadlikuks saama


märkamatu

selline, mida (või keda) ei pane tähele, mittemärgatav


märkenõel

metalltooriku märkimiseks kasutatav teritatud otsaga (või otstega) terasest varb


märkima

tähistamiseks kuhugi või millelegi märki tegema või panema

mingit märki või sümbolit kuhugi kirjutama, panema

(sümbolite, tähiste jms. kohta) tähiseks, märgiks olema


märki minema

teguviisilt, lahenduselt või arvamuselt täpselt sobivaks, õigeks osutuma


märkimisväärne

selline, mida tasub mainida, tähelepanu vääriv


märklaud

tahvel, kuhu märkilaskmisel kinnitatakse kontsentriliste ringide või mingite kujutistega märkleht


märkmeraamat

kaante vahele köidetud paberilehed vajaliku info ülesmärkimiseks vm märkmete tegemiseks

sama otstarbega elektrooniline vahend või rakendus (nt arvutis, telefonis)

väike raamat, kuhu saab üles kirjutada igasugust vajalikku infot


märkmikkalender

kalender, milles iga päeva juures on jäetud ruum märkmeteks (EKSS)


märknõel

nõel tehniliseks metallile märkimiseks (EKSS)


märksa

küllaltki suurel, tähelepandaval määral
märgatavalt, tunduvalt


märku andma

liigutusega või sõnadega millestki teatama


märkus

lühike suuline või kirjalik selgitus või arvamusavaldus

lühike suuline või kirjalik selgitus, kommentaar

suuline v. kirjalik etteheide eksimuse, ebakohase käitumise jne. eest (ka distsiplinaarkaristusena)


märter

usu pärast kannatanud ja hukatud inimene

usukannataja; oma veendumuste pärast kannataja


märts

aasta 3. kuu, põhjapoolkeral esimene kevadkuu


märul

äge (lärmakas) tegevus või liikumine (nt tänavarahutustega seonduv, põgenemine ja tagaajamine)


märulifilm

katkematu tegevuse ja kaskadööritrikkidega tempokas film, milles on võitlust, tagaajamist, päästeaktsioone vms

film, milles on rohkesti kaklust, tagaajamist jms


märulimees

märulifilmide (pea)tegelane, osav võitleja


mäslema

(ilma vm loodusnähtuse kohta:) tormine, rajune olema, metsiku jõuga liikuma


mäss

vastuhakk (riigi)võimule (hrl selle vägivaldseks vääramiseks), millega kaasneb materiaalsete väärtuste häving

rahva üritus oma valitsust või juhti jõudu kasutades kukutada


mässaja

mässust, ülestõusust vm vastupanuliikumisest osavõtja

mässust osavõtja, millegi vastu protestija


mässama

millelegi rahutuste ja korratuste näol vastu hakkama, millegi vastu mässu tõstma


mässima

(korrapäratult) mähkima, midagi (mitmekordselt) millegi või kellegi ümber keerama

millessegi segama, millegagi koormama (EKSS)


mässu

imiku või täiskasvanu alakeha ümber kinnitatav hea imamisvõimega materjalist ese uriini ja rooja püüdmiseks

spetsiaalne vahend, mis pannakse beebi jalgade vahele ja kuhu ta pissib ja kakab


mässumeel

vastuhakuline hoiak, mässuline meelelaad


mässumeelne

vastuhakulise hoiakuga, mässulise meelelaadiga


mäsu

suure hulga inimeste lärmakas korratu liikumine, kisklemine või märatsemine


mätas

sambla või rohuga kaetud väike maapinna kühm

sambla v. rohuga kaetud väike maapinna kühm


mätsima

pehmet (ja sitket) ainet hrl kätega mingiks asjaks, moodustiseks vormima või (kohmakalt) millegi külge, peale panema

pehmet (ning sitket) ainet (vormides, seda kuhugi toppides, sellega kattes jne.) käsitsema


mättakirves

endisaegne kirvekujuline pika varrega tööriist maa, mätaste raiumiseks (nt ale- ja uudismaa puhastamisel)


mättamuld

mitmeaastaselt rohumaalt eemaldatud mätaste kompostimisega saadud mullapinnas


mäuguma

(hrl kassi häälitsemise kohta:) iseloomulikku kõrget ja teravat, nuttu meenutavat häält kuuldavale tooma


mäurama

väga valjusti, tumedalt ning jõuliselt häälitsema, möirgeid kuuldavale tooma


määgima

(lamba häälitsemise kohta)
hrl. lamba häälitsemise kohta


määndama

(hrl taimede, puidu, surnud looma kohta:) mädanema pannes lagundama, mädaks tegema


määnduma

(hrl taimede, puidu, surnud looma kohta:) bakterite või seente toimel lagunema


määr

(mitmesugustes hulka, kogust, ulatust väljendavates ühendites)


määraline

(hrl õppejõu kohta:) koosseisuline, korraline


määrama

(ametlikult) otsustama, sellekohast korraldust või käsku andma

seaduses vm õigusaktis fikseeritud olema

kellegi või millegi kohta mingit otsust tegema

kindlaks tegema, (süstemaatilist kuuluvust, olemust vm.) välja selgitama


määratelu

mõiste esitus lühikese kirjeldava lausungina, hrl sisaldades lähimat üldmõistet ja olulisi eritunnuseid


määratlema

mõiste sisu või sõna tähendust seletama, sõnadega kirjeldama


määrav

millegi kulgu, tulemust otseselt mõjutav, mõjult eriti oluline


määrdejuust

võileivale määrimiseks sobiv pehme juust (sulatatud juust või toorjuust)


määrdemees

suusatajate hooldetiimi liige, kes valib välja võistlustel kasutatavad suusad ning vastutab nende määrimise ja testimise eest


määrduma

(mingi ainega kokku saades) ebapuhtaks muutuma, mustaks minema

ebapuhtaks muutuma; mingi ainega kokku saama


määrima

(pehmet) ainet pinnale kandma ja laiali ajama või sisse hõõruma

pehmet ainet millegi peale panema ja laiali ajama


määrkass

väike sihvakas, ümara pea ja lüheldase koonuga Aafrika ahv


määrosa

tervikust (hrl millegi kogusest) mingiks sihipäraseks otstarbeks (teatavaks ajaks) määratud osa, millegi jaoks kehtestatud piirmäär


määrsõna

muutumatu sõna, mis väljendab aega, kohta, viisi, määra vm (nt <eki-foreign>nüüd</eki-foreign>, <eki-foreign>ruttu</eki-foreign>) või annab eri tähendusvarjundi mõnele sõnale (või fraasile, lausele)

sõna, mis väljendab kohta, aega, viisi, hulka või määra ja vastab näiteks küsimusele <eki-foreign>kus?</eki-foreign>, <eki-foreign>millal?</eki-foreign> või <eki-foreign>kuidas?</eki-foreign>. Määrsõnad on näiteks <eki-foreign>kaugel</eki-foreign>, <eki-foreign>homme</eki-foreign>, <eki-foreign>kiiresti</eki-foreign>, <eki-foreign>salaja</eki-foreign> ja <eki-foreign>vähe</eki-foreign>


määrsõnaline

(grammatikas:) määrsõnaga väljendatud, määrsõna(de)st koosnev või määrsõnana toimiv


määruslause

(grammatikas:) määruse funktsiooniga kõrvallause


möga

segane, totter, sisuta ja mõtteta jutt
jama, totrus, mõttetus


mögama

(halvustavalt:) segast juttu rääkima, jama ajama


mögla

(kokku segatud) püdel mass, nt mingi kreem või määre


möire

ühekordne möirgamine, vali ja madal jõuline häälitsus või heli


möirgama

väga valjusti, tumedalt ning jõuliselt häälitsema, möirgeid kuuldavale tooma

väga valjusti, tumedalt ning jõuliselt häälitsema, möiret, möirgeid kuuldavale tooma


mökerdama

(lohakalt värvimise vm määriva tegevuse kohta)


mökitama

(kitse, oina kohta:) katkendlikult määgima


mökutama

aeglaselt, venitades midagi tegema või rääkima

millegi tegemisega venitama, aega viitma


möla

sügavama sisuta ohtrasõnaline jutt
tõele mittevastav jutt
rohkesõnaline, kuid sisutu jutt


mölakas

ründava suhtlusstiiliga autu ja ülbe inimene, ka sõimusõnana


mölama

(halvustavalt rääkimise või riidlemise kohta)


mölder

viljateradest jahu jahvataja, jahvatustööde korraldaja veskis, ka veskipidaja või -omanik

(vilja) jahvatamisega tegelev ning veskit käitav oskustööline


möll

põigitise käepideme ja koonilise kahaga suur puur rattarummude puurimiseks


möllima

(endast) teada andma
registreerima, kirja panema
registreerima


möllumees

kärarikka tegevuse nautija, pidutseja, mürgli ja möllu tegija


möllune

selline, kus on möllu, nt ägedat pidutsemist või loodusjõudude stiihiat


mömm

vaikne, pealehakkamiseta, saamatu inimene


mööbel

ruumide, tubade sisustusesemed (nt lauad, toolid, kapid)

esemed nagu näiteks lauad, toolid, voodid ja kapid


mööbliese

ruumide sisustusse kuuluv üksikese (nt kapp, laud, diivan)

mööbli hulka kuuluv ese, näiteks diivan, voodi või laud

eeskätt tarbefunktsiooniga vahend eluruumide või välisruumi sisustamiseks


mööda hiilima

midagi meelega märkamata, arvestamata jätma


möödakarva

karvkatte, karvade loomuliku kalduoleku suunas


mööda külge maha jooksma

(kasutatakse ütlustes, mis väljendavad, et kõik tuleb kasuks, miski pole ülearune, liigne või tulutu)


mööda laskma

liikudes mööduda laskma, nt liikluses reeglite kohaselt, võistlustel edukamaid võistlejaid


mööda minema

ajaliselt mööduma
lõppema
millestki, kellestki mööda liikuma


möödanik

mööda läinud aeg ja selles toimunu: elu, nähtused, sündmused

möödunud aeg ja sündmused, mis siis juhtusid


möödapanek

eksimine, valearvestuse tegemine
eksimus, valearvestus


möödapääsematu

selline, mida ei saa vältida ega ära hoida, mis toimub meist sõltumata


mööda pükse saama

mingi ettevõtmisega rahalist kahju kannatama


mööda saatma

(teatud aja kohta:) mööduda laskma, veetma


mööda tuhisema

kiiresti, suure hooga mööduma
liikumisel kiiresti selja taha jääma


mööda tuiskama

kiiresti, suure hooga liikudes (hrl sõites) mööduma


mööda vaatama

mingit asjaolu vm märkamata jätma, midagi või kedagi ignoreerima


mööda veerema

maad mööda veeredes mitte tabama, sihtmärgist mööda minema


mööduma

(teel) millestki või kellestki mööda minema, sõitma või kulgema


möödunud

(ajaliselt) käesolevale, praegusele vahetult eelnev


möödunudaastane

eelmisel aastal toimunud või tehtud, eelmise aasta oma


möödunudkevadine

möödunud (aasta) kevadel toimunud, tehtud vms


möödunudsuvine

möödunud (aasta) suvel toimunud, tehtud vms


möödunudsügisene

möödunud (aasta) sügisel toimunud, tehtud vms


möödunudtalvine

möödunud (aasta) talvel toimunud, tehtud vms


mööduv

selline, mis ei kesta pikalt, ei jää kestma


möögima

(veiste, eriti vasikate häälitsemise kohta)


mööndus

(osaline) loobumine oma kavatsusest, otsusest või seisukohast


möönev kõneviis

(grammatikas:) käskiva kõneviisi 3. pöörde vormist arenenud kõneviis, mis väljendab hrl kaudset käsku, vahendatust (nt <eki-foreign>meie mingu </eki-foreign><eki-foreign>magama</eki-foreign>; <eki-foreign>Mina tehku tööd ja sina muudkui passid</eki-foreign>)


möönma

(justkui vastu tahtmist) tunnistama, (järele andes) nõustuma


müalgia

peamiselt selja- või jäsemelihaste valulikkus (põhjustatud ülepingutusest või külmetusest)


müasteenia

lihaste nõrkus, skeletilihaste haiguslik väsimus

neuromuskulaarne ehk närvi-lihase haigus, mis avaldub skeletilihaste nõrkuse ja väsimusena


müeliit

hrl viirustest või toksiinidest põhjustatud seljaaju kahjustus

äge või alaäge põletikuline seljaaju haigus, mis lokaliseerub sagedamini seljaaju rinnaosas ning põhjustab nii hall- kui valgeaine kahjustust


mügar

(pinnast väljaulatuv) kühmuke või ümarjas moodustis


mügarlik

krobeline, pinnast väljaulatuvate kühmukestega


müha

tugeva tuule, lainetuse vm pidev tuhm ühetooniline heli


mühakas

nii iseloomustatakse inimest, kes on heade kommeteta või kohmakas ja saamatu


mühama

tuule, lainete liikumise vm mõjul pidevat ühetoonilist tuhmi heli tekitama


mühatama

ebamääraselt, napisõnaliselt, tõredalt midagi ütlema


mühin

tugeva tuule, lainetuse vm. pidev ühetooniline heli


mühkam

tahumatu, matslik, ebaviisakas inimene
kasvatamatu, ebaviisakas inimene


mühklik

väljaulatuvate kõrgenditega, pinnalt ebatasane


mükoloogia

seeni uuriv teadusharu
teadus seentest, seeneteadus


mükoriisa

taimejuure ja seeneniidistiku põimumisel tekkinud moondunud juur, nii taimele kui seenele kasulik eriline organ

kõrgemate taimede ja seente kooselu - seen varustab taime vee ja mineraalidega, vastu saab taimelt süsivesikuid


mükotoksiin

seentes leiduv või nende tekitatud mürgine aine (nt muskariin punases kärbseseenes või hallitusseente toodetud aflatoksiin)

Seentes sisalduv v. nende tekitatud mürk (EKSS)


mündikoda

metallraha vermiv, aumärke vms valmistav ettevõte


münditeadus

(vanaaegseid) münte, nende vermimist ja käivet, endisaegseid rahandusolusid uuriv teadus


münt

eeterlikku õli sisaldav väikeste lillakate õitega huulõieline rohttaim (Mentha)


müokard

südameseina vahelmine, paks vöötlihaskoest kiht, üks kolmest südameseina kihist


müoom

lihaskoest koosnev healoomuline kasvaja
lihas(koe)kasvaja.


müoopia

nägemishäire, mille korral inimene näeb kaugemal asuvaid objekte häguselt, lähemal asuvaid aga selgelt


müoopiline

(silmanägemisega seoses:) kaugele halvasti nägev


müosiin

üks lihaste valke, mis osaleb lihaste kokkutõmbumises


müosiit

lihase või lihaste rühma põletikuline kahjustus


müra

(vali) heli või helide korrapäratu segu, mis nt häirib tööd ja puhkust või segab millegi kuul(a)mist

häiring, mis mõjutab signaali ning võib moonutada selle signaaliga kantavat informatsiooni


mürakas

kogult, mõõtmetelt hästi suur
suur, kogukas ese


müraki

annab edasi järsku tugevat lööki või pauku


mürama

liikumisrohkelt (ja häälekalt) vallatlema


mürasein

barjäär, mis summutab müra, alandab müra taset (nt maantee ääres, kus asuvad elumajad)


müratu

(masinate, seadmete kohta:) vaikselt, müratult töötav või liikuv


müre

(piima kohta:) kergelt hapuks läinud, tilgastanud


mürgel

tormakas ja lärmakas tegevus, sellega kaasnev kära


mürgine

elule või tervisele ohtlik, mürgina toimiv või mürkaineid sisaldav


mürgistama

mürgitama, mürgiga surmama, selleks kuskile mürki panema


mürgistus

haigusseisund, mis tekib organismi sattunud või seal tekkiva mürgise aine toimel


mürgitama

(kahjureid, umbrohtu) mürgiga hävitama, sel eesmärgil kuskile mürki panema

mürki kasutama, et kedagi tappa või haigeks teha


mürgituma

mürki või mürgitust saama
mürgitust saama (EKSS)


mürgitus

mürgistatud-olek, mürgi toimel tekkinud haigusseisund.


mürgiviin

(salaviina pähe müüdud surmava metanooli ehk puupiirituse kohta)


müriaad

tohutu, lõputu hulk, väga palju
suur hulk, väga palju


mürin

suhteliselt ühtlane (tugev) müra (nt mingi masina töötamisel)

pidev suhteliselt ühtlane (tugev, tume) müra (EKSS)


mürisema

(masinate, seadmete kohta:) töötamisel suhteliselt ühtlast (tugevat) müra andma

sellist müra tekitades liikuma, sõitma või töötama

(loodushelide, muusika vm valju kõlamise, kostmise kohta)

müraga, mürinaga liikuma v. midagi tegema


müristaja

(naljatamisi püssi või muu tulirelva kohta)


müristama

(äikese ajal:) välguga kaasnevat kärgatust kuuldavale laskma

kui äikese ajal <eki-highlight>müristab</eki-highlight>, siis tekib taevas vali heli pärast seda, kui välku lööb


mürk

aine, mis organismi sattudes võib põhjustada organismi talitlushäireid või surma

mingi aine, mis inimese või looma organismi sattudes võib põhjustada surma

aine, mis teat. koguses ja kanguses organismi sattununa põhjustab muutusi organismi elutegevuses v. surma


mürkel

pruuni või kollaka kärjelise kübaraga kevadine söögiseen

kärjelise kübaraga maitsev kevadine söögiseen


mürkhõrgutis

mürki sisaldav sööt kahjurite, hrl näriliste tõrjeks


mürki võtma

milleski täiesti kindel, veendunud olema


mürkroheline

ere, sinaka varjundiga või tumedam roheline


mürkviin

(salaviina pähe müüdud surmava metanooli ehk puupiirituse kohta)


mürmekohooria

taimede seemnete levimine, laialikandumine sipelgate vahendusel (nt sinilillel)


mürsik

umbes 11–15-aastane, varases murdeeas laps


mürsušokk

pidevate ägedate lahingute, lakkamatu kahuritule mõjul tekkinud psüühikahäire, sõduri reaktsioon ülepingele (sümptomiteks kontrollimatu värisemine, suutmatus tegutseda või rääkida, mälukaotus, pimedaks jäämine vms)


mürt

Vahemere maadest pärinev väikeste nahkjate lehtede ja valgete või roosade lõhnavate õitega igihaljas põõsas, Eestis toataim


mürts

millegi raske kukkumisel, kõva pinna vastu põrkamisel või löömisel tekkiv järsk tugev heli

millegi raske kukkumisel, põrkamisel v. löömisel kõva pinna vastu tekkiv järsk tugev müra


mürtsuma

(kärarikka muusika kohta:) valjult kõlama

(kukkudes, põrgates, lüües, töötades) korduvalt mürtse tekitama, mürtse kuuldavale laskma; mürtsudega kukkuma v. põrkama


mürtsumees

kärarikka tegevuse nautija, pidutseja, mürgli ja möllu tegija


mürtsutama

kärarikkalt muusikat tekitama või esitama

mürtse tekitama; tegema midagi, millega kaasnevad mürtsud (EKSS)


müstika

arusaam, mis peab võimalikuks inimese vahetut suhtlemist üleloomulikuga

usk, mis põhineb müstilisel ühendusel üleloomulikuga


müstitsism

müstikal põhinev tunnetus ja maailmakäsitus

usk üleloomulikesse salapärastesse jõududesse


müts

annab edasi pehmel kukkumisel lühikest kõlatut heli

suhteliselt lihtsa tegumoega (pehme) peakate


mütsak

miski (või keegi) vormitult ebamäärase kujuga


mütseel

seene keha moodustav seeneniitide kogum (nt metsaalusel, puupinnal), mis hrl on palju ulatuslikum kui viljakeha


mütsilodu

pehme, vormitu peakate
kulunud (vormist väljas) müts


mütsimärk

vormimütsil kantav rosetikujuline või ümmargune märk, mis osutab ametile või kuuluvusele


mütsinokk

vormi-, soni- vm mütsi etteulatuv osa (nt nahast või peakattega samast materjalist)


mütsi pähe tõmbama

kellelegi kahju tekitama (nt alt vedades, eksitades või kedagi väga suurelt võites)


müübima

(kauba kohta:) ostjaid leidma, müügiks minema


müüdav

raha eest saadav
äraostetav, kinnimakstav


müügiagent

keegi, kes müüb teistele kaupa (komisjoni) tasu eest


müügiarv

toote müüki iseloomustavad andmed numbrilise näitajana (hrl tükikaupa läbimüügi kohta)


müügihind

hind, millega kaupa või teenust tarbijale müüakse (ja mille sisse on arvatud kõik maksud)


müügilaud

kõrgem alus kauba väljapanekuks ja müümiseks (turul vm)


müügiplaan

ettevõtte võimaliku tulevase läbimüügi arvestus järjestikuste perioodide kaupa (toodangu mõõtühikutes või rahas)


müügiputka

väike kerge ehitis söögi, joogi vm kauba müügiks


müügitähtaeg

(hrl toidukaupade kohta:) kauba müügiks ja tarvitamiseks määratud sobivaim aeg (nt sõnastuses "parim enne" või "kõlblik kuni")


müügitöö

tööala, mis hõlmab ettevõtte või asutuse toodete ja teenuste müüki ning sellega seonduvat


müüja

ettevõte, mis tegeleb mingi kauba müügiga

isik, kes midagi (veebis, turul vm) müüb


müük

tegevus, kus teatava rahasumma eest midagi loovutatakse kellelegi


müüma

teatava (leppelise v. hinnakirjaga määratud) rahasumma eest, teatava hinnaga midagi loovutama


müür

hrl kivist või betoonist sein ehitise osana, piirdena, kaitserajatisena vm eraldava tõkkena

pikk (kivist) sein, mis ümbritseb mingit maa-ala

mängijatest moodustatud sein karistuslöögi ajal


müürilatt

sarikaid kandev müüri pealmine palk või pruss


müürileht

reklaamkuulutus (või plakat) nt tänavatel ülespanemiseks


müürilõhkumismasin

endisaegne kindluse- või linnusemüüri purustamise masin (nt taraan)


müüser

endisaegne väga lühikese rauaga suurtükk


müüt

pärimuslik kujutelm maailma ja ühiskonna nähtuste tekkimisest ning seda põhjustanud üleloomulikest olenditest

mõnel ajastul ühiskonnas laialt levinud ideoloogia, eksiõpetus v käibetõde, mis on muutunud argimõtlemise lahutamatuks osaks


müütama

väikestes kogustes oma käest müüma
müüa pakkuma


hõbevalge pehme, noaga lõigatav metall, omadustelt leelismetall, keemiline element järjenumbriga 11


naa

väljendites koos sõnaga "nii": teisiti. (EKSS)


naaber

inimene, kes elab kõneleja või kõnealuse isiku kõrval või lähedal


naaberlaud

kõrval asuv laud (nt kohvikus vm söögikohas)


naabermaa

mingi riik teise piirneva või lähedal asuva riigi suhtes


naaberrahvas

mingi rahvas teise lähedal asuva rahva suhtes


naaberriik

riik, millega omatakse ühist maismaa- või merepiiri


naabersõnad

tavalisest sagedamini koos esinevatest sõnadest moodustuv ühend (nt <eki-foreign>kange kohv</eki-foreign>, mitte *<eki-foreign>tugev kohv</eki-foreign>)


naabrivalve

sama piirkonna elanike ühine järelevalve kodu ja naabruskonna üle

naabruskonnas asuvate majapidamiste ühine järelevalve (EKSS)


naabrus

vahetu piirnevus või lähedus (asu- või elukoha poolest)


naagutama

kellegagi tüütult, pidevalt õiendama, etteheiteid tegema


naaklema

(kerge ärritusnoodiga) vaidlema või sõnelema, vahekordi klaarima


naakmann

(elav, hakkaja, üleannetu) poiss või nooruk


naaldama

midagi millelegi suunama, millegi peale asetama või toetama


naarits

pika keha ja tömbi sabaga väike pruun kiskja, kes elutseb veekogude kaldaaladel

pika kehaga väike pruun kiskjaline, kes elutseb veekogude kaldaaladel ja keda kasvatatakse ka karusloomana .


naaskeljas

pikk, peenike ja terava otsaga, naasklit meenutav


naaskelsaba

inimese pärasooles nugiv valkjas linaluutaoline ümaruss


naasma

lähtekohta tagasi pöörduma, tagasi tulema (või minema)

täitma naasmislauset, mis põhjustab siirde kutsuvasse programmi


naastrehv

talvel kasutatav rehv, mille muster sisaldab metallnaaste libisemise vältimiseks


naasugune

mainituga võrreldes erinev, teistsugune, teist laadi


naat

salumetsades ja umbrohuna kasvav suureleheline rohttaim, mille noored lehed on söödavad

sarikaline rohttaim, hrl. suurte lehtedega püsik (Aegopodium)


naatrium

hõbevalge pehme, noaga lõigatav metall, omadustelt leelismetall, keemiline element järjenumbriga 11

element, keemiliselt väga aktiivne hõbevalge pehme leelismetall (Na) (EKSS)


naatriumhüdroksiid

söövitav, tugevalt aluseline kristalne aine, mida kasutatakse nt torupuhastusvahendina ja seebi valmistamisel


naatriumkarbonaat

vees hästi lahustuv värvuseta kristalne aine, mida kasutatakse klaasi tootmisel ja pesemisainena (või selle koostisosana)


naatriumkloriid

valkjas kristalne merevee maitsega aine, mida kasutatakse toidu maitsestamiseks ja konserveerimiseks

valge aine, mida saab näiteks merest ja mida inimesed lisavad toidule, et anda tugevamat maitset


naatriumsilikaat

vees lahustuv silikaat ja selle vesilahus, nn vedel klaas, mida lisatakse nt tsemendisegule kivistumise kiirendamiseks


naatriumsulfaat

kristallisatsioonivett sisaldav aine, mida kasutatakse nt sooda- ja klaasitööstuses ning meditsiinis seedetegevuse korrastajana

meditsiinis ning sooda-, klaasi- jm. tööstuses kasutatav kristallisatsioonivett sisaldav naatriumsulfaat


naatriumvesinikkarbonaat

küpsetamisel, karastusjookide valmistamisel vm kasutatav vees lahustuv kristalne aine


nabanöör

loodet platsentaga ühendav väätjas moodustis, mille kaudu loode saab toitaineid ja hapnikku

loodet platsentaga ühendav väätjas moodustis (funiculus umbilicalis)


nabasiga

metssiga meenutav Kesk- ja Lõuna-Ameerika loom, kelle seljal on nabataolised haisunäärmed


nabatants

idamaine naistetants kõhu ja puusade hööritamisega


nabima

nobedalt käte, sõrmede, hammastega vms (kinni) haarama


nad

osutab kahele või enamale inimesele (või olendile), kes ei ole ei kõnelejad ega kuulajad

tema ja keegi teine inimene või tema ja teised inimesed


nadiir

vaatlejast lähtuva, gravitatsioonijõu suunas alla kulgeva püstjoone ja taevakaare alumine lõikepunkt, seniidi vastandkoht

vaatlejat läbiva vertikaaljoone ja taevasfääri alumine lõikepunkt


nadikael

(pahategusid, üleannetusi tegeva inimese, hrl poisi või noormehe kohta)


nael

keskseim, tähtsaim, olulisim milleski (EKSS)


naelik

kergejõustikualadel kasutatav spordiking, mille päka (ja kanna) all on haardumist parandavad ja libisemist vältivad naelad


naelkumm

talvel kasutatav rehv, mille muster sisaldab metallnaaste libisemise vältimiseks


naelsterling

Suurbritannia suurem rahaühik (tähis £)
Suurbrittannia rahaühik


naer

lõbususe väljendamine näoliigutuste ja spontaansete häälitsustega

hääl, mida sa teed siis, kui miski on naljakas või lõbus

(inimesel, inimahvidel:) hrl. lõbutunnet väljendavate näoliigutuste ja tõukelise väljahingamisega kaasnev häälitsuste jada; naermine (EKSS)


naeratama

ülespoole pööratud suunurkadega, sellest tekkiva näoilmega head tuju, lahkust, rahulolu (harvemini mõnd vastupidist tunnet) väljendama

oma suule sellist kuju andma, mis näitab, et sa oled rõõmus või sõbralik

korraks pisut, kergelt, ainult näoilmega naerma


naeratlema

(korduvalt) naeratama
naeratades ütlema
(sageli, korduvalt) naeratama


naeratus

näoilme, mis väljendab head tuju, lahkust, rahulolu (harvemini mõnd vastupidist tunnet) ning mis tekib suunurkade ülespoole pöördumisel

suu asend, mis väljendab, et sa oled rõõmus või arvad, et miski on naljakas


naerma

lõbusust näoliigutuste ja spontaansete häälitsustega väljendama, selliste häälitsuste jada kuuldavale laskma

sellist häält tegema, mis näitab, et miski on sinu jaoks naljakas või lõbus

(naeruga) oma halvustavat, tühiseks pidavat, pilkavat suhtumist väljendama


naerugaas

magusa lõhnaga värvuseta gaas, mis tekitab lõbutunnet või mõjub narkootikumina (kasutatakse meditsiinis tuimasti ja valuvaigistina)


naerukoht

(millegi naeruväärseks, rumalaks vms peetava kohta)


naerukorts

naermisest, naeratamisest tekkiv kortsuke näos


naeruks panema

pilkavalt suhtuma, välja naerma, naeruvääristama


naerulagin

(üksteisele kiiresti järgnevate lühikeste kajavate naeruhelide kohta)


naerulsui

(head tuju, lõbusust väljendavalt) naeruse näoilmega


naerune

naerev, lõbus (hrl näoilme, ka hääle või oleku kohta)


naerupahvak

(äkilise hoogsa naeruhäälitsuse kohta)
järsk lühike naeruhoog


naerurõkatus

(valju hõiskava naeruhäälitsuse või sellise kestvama naeru kohta)


naerutama

kedagi naerma ajama, naerma panema (ja kestvalt naerul hoidma).


naeruturtsak

(äkitselt vallapääseva naeruhäälitsuse kohta)


naeruvääristama

naeruväärseks tegema, halvustama või pilama


naeruväärne

väljanaermist vääriv, pilget või pilamist esile kutsuv

naeru, väljanaermist, pilget, pilamist esilekutsuv


nafta

looduslik maakoores leiduv mitmesugustest süsivesinikest koosnev hrl tume õlijas aine, üks olulisemaid maavarasid

mitmesugustest süsivesinikest koosnev hrl. tume õlijas põlev maavara (EKSS)


naftaleen

kivisöetõrvast ja naftast saadav teravalõhnaline värvuseta kristalne aine, mida kasutatakse nt värvide valmistamisel, riidekoi tõrjevahendina


naftaliin

kivisöetõrvast ja naftast saadav teravalõhnaline värvuseta kristalne aine (kasutatakse aniliinvärvide valmistamisel, insektitsiidina jm.)


naftasaadus

toornafta töötlemisel saadud aine, hrl sellest valmistatud toode (nt masuut, diislikütus)


naftaväli

maa‑ või veeala, mille alt toodetakse naftat

maa- või veeala, mille alt toodetakse naftat


naga

(hrl pahameelt väljendades poisikese, nooruki kohta)


nagamann

(elav, hakkaja, üleannetu) poiss või nooruk


nagelema

(kerge ärritusnoodiga) vaidlema või sõnelema, vahekordi klaarima


nagi

(seina löödud) pulk, konks või konksudega varustatud mööbliese riiete vm riputamiseks

ese näiteks seina või ukse küljes, mille otsa saab riideid riputada

seina löödud v. seinale kinnitatud pulk v. konks, samuti selliste pulkade v. konksude (alusele kinnitatud) rida rõivaste jm. riputamiseks, varn


nagli

kergejõustikualadel kasutatav spordiking, mille päka (ja kanna) all on haardumist parandavad ja libisemist vältivad naelad


nagu

esineb sarnasusele osutavates võrdlustes, alustab võrdluse varjundiga lauseosa

võrdlustes: näitab, et miski sarnaneb millegagi, meenutab midagi või kedagi


nagu aamen kirikus

(millegi väga kindla, alati paikapidava kohta)


nagu eesel kahe heinakuhja vahel

(isiku kohta, kes kahe võimaluse vahel valida ei oska)


nagu kaks tilka vett

ütlus kellegi või millegi täieliku sarnasuse puhul


nagu kass ja koer

(väga halva läbisaamise, pideva kraaklemise kohta)


nagu katkine grammofon

(inimese kohta, kes räägib pidevalt sama juttu, korrutab üht ja sama)


nagu kellavärk

märgib millegi toimimise või toimumise suurt täpsust ja sujuvust


nagu kilud karbis

(inimeste kohta:) tihedalt koos, nii et ruumi üldse pole


nagu käega pühitud

(millegi kiire, äkilise kadumise või unustamise kohta)


nagu käisest

(millegi esitamise, kuuldavale laskmise vms kohta:) ohtralt, kerge vaevaga


nagu lauaga löödud

lame, väljaulatuvate kohtadeta või kumeruseta


nagu lepase reega

(ladusa, takistusteta toimumise, kulgemise kohta)


nagu lusikas kõrvaauku

(millegi äärmiselt tabava või sobiva kohta)


nagu muiste

nagu varemalt või ennegi
nagu ikka, nagu olema peab


nagu mullu ja muiste

nagu varemalt või ennegi, nagu ikka olnud


nagu munas kana

(rahutu, mitte kusagil asu leidva inimese kohta)


nagunii

(väljendab paratamatust:) päris kindlasti, igal juhul, kõigest hoolimata


nagu nõeltel istuma

end ebamugavalt tundma, rahutu või närviline olema


nagu nõiaväel

vastu (igasuguseid) ootusi
nagu ime läbi, kummalisel kombel


nagu peopesal

väga selgesti, hästi nähtav või märgatav


nagu pilvist kukkunud

(mingi ootamatu olukorra mittetajumise, mittemõistmise kohta)


nagu punane rätik härjale

(osutab, et miski on kellegi jaoks ülimalt provokatiivne ja ärritav)


nagu puuga pähe saama

(millegi ootamatuga seoses:) rabatud olema, tegutsemisvõimetu olema


nagu rikkis grammofon

(inimese kohta, kes räägib pidevalt sama juttu, korrutab üht ja sama)


nagu siga ja kägu

(millegi või kellegi omavahel väga erineva kohta)


nagu silgud pütis

(inimeste kohta:) tihedalt koos, nii et ruumi üldse pole


hoidma nagu sitta pilpa peal

kellessegi soosivalt, nõudmisi esitamata, ülimalt hoolitsevalt, ülemäärase lahkusega suhtuma

väga õrnalt, suure ettevaatusega kohtlema


nagu tuli ja vesi

(täielike vastandite, millegi täiesti vastandliku kohta)


nagu tühjaks pigistatud sidrun

(täiesti kurnatud, väsinud, kõik jõuvarud ära kasutanud inimese kohta)


nagu varrukast

(millegi esitamise, kuuldavale laskmise vms kohta:) ohtralt, kerge vaevaga


nagu veskikivi kaelas

kellelegi või millelegi suureks koormaks


nahahaigus

lööbega iseloomustuv haigus nahas (nt psoriaas, ekseem, ihtüoos)


nahakoi

karusnahka ja villast riiet kahjustav koi


nahakunst

tarbekunstiala, mis hõlmab nahkesemete vormimise ja kaunistamise


nahalööve

allergia või teatud haiguste korral nahale tekkivad kublad, väikesed laigud, villikesed vms

punased täpid, mis mingi haiguse pärast nahale tekivad


nahand

küünte, juuste, loomanaha, munakoore vm (nahkjas) läbipaistev väliskiht


nahaparkal

<eki-link data-link-id="611506" data-link-type="meaning">nahaparkimise</eki-link> oskustööline


nahaplastika

naha plastiline operatsioon (nt nahasiire)


nahapõletik

nahas hrl mingi välisärrituse toimel tekkinud põletik


nahastama

looma kehalt nahka eraldama, nahka maha võtma


nahasõbralik

(vahetult nahale mõjuva materjali vm kohta:) kehale mõnus


nahatäis

(peksaandmise või -saamise, karistamise kohta)


nahavahe

(aistingute ja tundmustega seoses inimese ihu või hinge kohta)


nahk

inimese ja looma keha väliskate, mis kaitseb väliskeskkonna mõjutuste eest, võtab vastu ärritusi ning osaleb ainevahetuses

õhuke kate, mis ümbritseb inimeste ja loomade keha

looma keha väliskate nülituna, pargituna v. nahkesemeteks töödelduna (mõnikord ka kunstnaha ja sellest esemete kohta) (EKSS)


nahka kuumaks kütma

kedagi läbi peksma või muul moel kõvasti nuhtlema


nahkhiir

väike käsitiivaline imetaja, kes päeval magab pea alaspidi rippudes, öösel aga püüab lennunahkade abil lennates toitu


nahutama

sõnadega tõrelema, pahameelt väljendades kurjustama


naiivik

lapsemeelselt, heausklikult usaldav või uskuv inimene


naiivne

selline, mis pole küllaldaselt läbi mõeldud, igakülgselt kaalutud


naima

(mehe kohta:) abielluma, naiseks võtma
naiseks võtma; naist võtma


naine

(hrl täiskasvanud) naissoost inimene
täiskasvanud naissoost inimene


naisehakatis

(tüdruku või neiu, vahel ka noore naise kohta)


naiselik

naisele loomuomane, hrl pehme loomuga ja emotsionaalne


naiskangelane

naissoost peategelane (hrl filmis või lavateoses)

kangelanna (hrl naispeategelase kohta) (EKSS)


naiskond

naistest koosnev võistkond
naistest koosnev võistkond (EKSS)


naisliikumine

naiste organiseeritud tegevus, mille eesmärk on nende ühiskondlik ja majanduslik eneseteostus ning meestega võrdsete õiguste saamine


naispool

abielunaine või naissoost elukaaslane
naisterahvas


naissugu

naised sugupoolena
see sugu, kes sünnitab lapsi


naistegelane

naissoost tegelaskuju
teose naissoost tegelane


naistekütt

mees, kes ajab naisi taga, naistemaias mees, naiste võrgutaja


naistelemb

selline, kes armastab naisi (võrgutada), naistemaias


naistemees

mees, kellele meeldivad naised, naiste võrgutaja


naiste paradiis

naistele alasti päevitamiseks eraldatud rannaosa


naistepuna

ravim- ja värvitaimena kasutatav hrl kollakate õitega rohttaim

ravim- ja värvitaimena kasutatav kollakate õitega rohttaim (Hypericum)


naisteratas

naistele kohandatud konstruktsiooniga jalgratas


naisteriided

naiste tarbeks valmistatud riietusesemed


naistesadul

naistele mõeldud laiem pehmendusega jalgrattasadul

endisaegne naistele mõeldud sadul, kus istuja mõlemad jalad olid ühel pool hobust (EKSS)


naisteside

aluspükstesse asetatav spetsiaalne side menstruatsioonivere imamiseks

spetsiaalne vahend, mille naised panevad aluspükstesse, kui neil on menstruatsioon


naistuttav

naissoost tuttav (eriti mehel), naine, kellega (lähemalt) suheldakse


naist võtma

(mehe kohta:) abielluma
naisega abielluma


naisuke

(hellitlevalt, vahel ka veidi irooniliselt:) armas naine (abielunaise vms kohta)


naisõiguslane

inimene, kes taotleb naistele meestega võrdseid õigusi

naiste poliitiliste õiguste (eriti valimisõiguse) eest võitleja


naisõiguslus

liikumine, mis taotleb naistele meestega võrdseid õigusi


naituma

(nii naise kui ka mehe kohta:) abielluma, naist võtma või mehele minema


naivism

20. sajandi alguses tekkinud kunstisuund, mis esindab teadlikult lapsemeelselt vahetut kujutamisviisi

teadlikult lapsemeelselt vahetu kujutamisviisiga kunstisuund


naivist

kunstnik, kes viljeleb naivistlikku kunsti ning kes hrl pole kunsti õppinud


naivistlik

(kunsti kohta:) teadlikult lapsemeelselt vahetu kujutamisviisiga, naivismile omane


nakar

U-tähe kujuga valge pähkel, millel on natuke magus maitse


nakatama

haigusetekitajaid edasi andma, nakkust põhjustama

kaasa haarama, millekski mõjustama, innustama, kedagi oma võimusesse võtma


nakatav

väga kaasakiskuv, teisi (oma elurõõmuga) innustav


nakatuma

millestki kaasa kistud saama; indu, mõjustust, vaimustust saama (EKSS)


nakitsema

väikesi suutäisi võttes, raasukeste kaupa, vähehaaval sööma


nakkepüünis

kalavõrk, mis moodustab vette asetatud võrgulinast seina, kuhu kalad võrgusilmadesse kinni jäävad


nakkuma

(värvikihi, pinna vms kohta:) külge kinni jääma, millegagi haakuma


nakkus

haigustekitajate tungimine organismi ja sellest põhjustatud protsessid organismis


nakkusekandja

haigustunnusteta inimene, kelle organismis leidub nakkusetekitaja


nakkushaigus

nakkuse teel leviv haigus, nt leetrid, katk, tuberkuloos

haigus, mis levib ühelt inimeselt teisele


nakkuskolle

nakkushaigusest haaratud maa-ala, sealsed haiged inimesed, loomad või taimed


naklane

Noorte Autorite Koondise, eriti Tartu NAK-i liige


nakrapuu

lopsaka lehestiku ja laia võraga troopiline lehtpuu või -põõsas


naks

järsku (kinni)vajutamist, lahti- v. väljatõmbamist, murdmist jne. saatev heli


naksama

hammastega haarama, (kergelt) hammustama

midagi naksuga, naksakuga tegema (hrl. lööma, lõikama, tõmbama) (EKSS)


naksuma

katkelist, järsku heli (korduvalt) kuuldavale tooma


nali

see, mida keegi ütleb või räägib, et teisi lõbustada ja naerma ajada

lõbus lugu või tegu, mis paneb inimesed naerma

mingi erakorraline (kentsakas v. ebameeldiv) sündmus, olukord vms.


naljaasi

asi või nähtus, millesse võib kergelt, pealispindselt suhtuda


naljahammas

inimene, kes armastab nalja heita ja vigurit teha


nalja heitma

kedagi või midagi heatahtlikult tögama, midagi naljakat ütlema


naljajutt

naljakas jutt, luiskelugu (ka naljandi, humoreski vms kohta)


naljakas

nii iseloomustatakse inimest, kes tundub teistele (naerma ajavalt) veider, kentsakas, naerma ajav


naljakoht

(millegi naeruväärseks, rumalaks vms peetava kohta)


naljakuu

(aprillikuu kohta seoses tavaga 1. (ja 30.) aprillil nalja teha)


naljalugu

seda esitav lugu (ka anekdoodi, humoorika lühijutu vms kohta)


naljameel

võime näha asjade, olukordade naljakat, koomilist külge


naljamäng

rahvalik vähenõudlik ja lihtsakoeline lauludega pikitud koomiline näidend


nalja nabani

(olukorra kohta, kus on väga lõbus, saab palju nalja)


naljand

lühike, humoristliku või satiirilise sisuga, sageli sõnamängul põhinev rahvajutt

lühike humoristlik v satiirilise sisuga sõnakoomikaga mängiv rahvajutt, mis sageli lõpeb puändiga


naljanina

inimene, kellele meeldib nalja teha, naljategija


nalja-Nobel

(Nobeli preemiat parodeeriva auhinna kohta, mis antakse kümnele kõige veidramale teadustööle)


naljanumber

asjaolu, ettevõtmine, mida ei saa tõsiselt võtta, naeruväärne tegu


nalja pärast

ilma erilise põhjuse, tagamõtte või eesmärgita, niisama naljaks


naljatama

nalja tegema, midagi mitte tõsiselt (mõelduna) ütlema või tegema

midagi mitte tõsiselt v. tõemeeli ütlema v. tegema


naljatamisi

nalja tehes, lõbu pärast
lihtsal viisil; ilma tõsiduseta


naljategija

(koomiku, humoristi vm nalja tegeva inimese kohta)


naljategu

väga kerge või lihtne tegevus
naljategemine, nali


naljatelema

(kergelt, väikest viisi) naljatama, nalja heitma


naljatilk

inimene, kes armastab nalja heita ja vigurit teha


naljatuju

naljatamiseks kohane meeleolu, tahtmine nalja teha


naljatükk

(hrl lõbusa näidendi, nt naljamängu, komöödia kohta)


nalja viskama

kedagi või midagi heatahtlikult tögama, midagi naljakat ütlema


nall

(liikuva nõelaga) kinnitusvahend rihma vm eseme ühe otsa küljes (otste omavaheliseks kinnitamiseks, ka kaunistuseks)


Namiibia

riik Aafrika lõunaosas Atlandi ookeani rannikul


nanism

inimese, looma või taime erakordne väikesekasvulisus (võrrelduna liigiomaste harilike mõõtmetega)


nano

looduslik või sihipäraselt toodetud füüsikaline osake, mille vähemalt üks mõõde on alla saja nanomeetri


nanomeeter

pikkusühik, mis on võrdne ühe miljardiku meetriga ja mida kasutatakse nähtava ja ultraviolettkiirguse lainepikkuste mõõtmiseks


napakas

mitte täie mõistusega, lollust ilmutav (ka sõimusõnana), hrl terve mõistusega inimese kohta, kui see toimib rumalasti, mittemõistlikult


napisõnaline

liigseid sõnu vältiv, väheste sõnadega toime tulev


napivõitu

koguselt, katvuselt vm poolest üsna vähene


Napoleoni kompleks

(haiguslik) seisund, mille puhul inimene alateadvuses tunneb end (pikkuse, jõu vm poolest) alaväärsena, ebakohasena ning mille ületamiseks võtab ta endale suuri ülesandeid, teeb suuri tegusid vms


Napoleoni kook

õhukestest lehttaigna- ja keedukreemikihtidest koosnev kook


napooleonikook

õhukestest lehttaigna ja kreemikihtidest koosnev kook


napp

endisaegne väike kaanega puukarp toidu kaasavõtmiseks või väike (puu)kauss


nappima

liiga vähe olema, puudu tulema, napiks jääma

kui midagi või kedagi <eki-highlight>napib</eki-highlight>, siis neid on liiga vähe


naps

kange alkohoolne jook
ühekordne napsamine (EKSS)


napsama

hrl midagi väikest kiiresti, märkamatult haarama (nt käega, nokaga)

(millegi küljest, pealt, otsast, millestki kinni v. näit. suhu, noka, hammaste vahele) haarama


napsik

aiatööriist umbrohu, nt võilillede maa seest välja juurimiseks


napsiklaas

(väike) klaas kangema alkoholi võtmiseks


napsimaias

alkoholi armastav, alkoholi pruukima kalduv


napsitama

alkohoolseid jooke pruukima, napsi võtma


napsti

annab edasi liigutuse, tegevuse kiirust, kergust (ja heli)


napsus

alkoholiuimas, napsitanud (olekus), (kergelt) purjus


nardid

kahe inimese lauamäng, mida mängitakse mängulaual nuppudega, veeretades kaht täringut


nari

(rahvapärane haigusenimetus:) hrl randme- või sõrmeliiges(t)e valulikkus ja krudisemine liigutamisel

seina külge kinnitatud ülestikku asetsevad magamislavatsid


narkar

inimene, kes tarvitab järjekindlalt uimasteid, narkootikume, on nendest sõltuvuses

inimene, kes on narkootikumidest sõltuvuses


narkoaine

uimastava toimega, narkootiline aine
uimasti, narkootikum


narkojoove

narkootilistest ainetest tingitud joobeseisund


narkokaubandus

ebaseadusliku tegevuse valdkond, mis hõlmab narkootikumide hankimist, valmistamist, vedamist ja müüki või kõige selle korraldamist


narkokuller

salakaubana uimasteid vedav inimene, narkootikumide edasitoimetaja


narkokuningas

suurekaliibriline narkoärimees, narkokurjategijate jõugu juht


narkolepsia

unehäire, aeg-ajalt tekkiv vastupandamatu unevajadus, mis võib inimest tabada igas asendis ja tegevuses


narkoloog

narko-, alkoholi- vms sõltlasi nõustav ja raviv arst


narkomaania

narkootikumide tarvitamise tagajärjel tekkinud psüühiline ja füüsiline sõltuvus, haiguslik tung uimastite järele

haiguslik tung narkootikumide järele ja nende järjekindel tarvitamine


narkomaffia

uimastikaubandust oma kontrolli all hoidev jõuliselt tegutsev kuritegelik organisatsioon


narkoos

kogu organismi tundlikkuse väljalülitamine

sügava une sarnane teadvusetuse ja kogu keha tundetuse seisund, üldine tuimastus


narkoosima

tuimastit manustades narkoosi tekitama
narkoosi esile kutsuma (EKSS)


narkoosimask

sissehingatava tuimasti manustamiseks patsiendi näole pandav mask (narkoosimisel)

narkoosimisel patsiendi näole pandav mask


narkoosipüss

püss uimastiga süstla tulistamiseks ulukisse


narkootikum

sõltuvust tekitav aine või ainete segu, mida kasutatakse hrl illegaalse uimastina (nt kokaiin, heroiin, kanep)

ebaseaduslik aine, mida osa inimesi kasutab selle füüsilise ja vaimse mõju tõttu, näiteks kanep

narkomaaniat põhjustav aine v. selle tuletis


narkootikumisõltlane

inimene, kes tarvitab järjekindlalt uimasteid, narkootikume, on nendest sõltuvuses

inimene, kes on narkootikumidest sõltuvuses


narkootiline

uimastava toimega (ja sõltuvust tekitav)


narkoparun

suurekaliibriline narkoärimees, narkokurjategijate jõugu juht


narkopesa

koht, kus pruugitakse või müüakse ja ostetakse uimasteid


narkoseen

(hallutsinogeenset ainet sisaldavate seente, nt terava paljaku kohta)


narkosmugeldaja

salakaubana uimasteid vedav inimene, narkootikumide edasitoimetaja


narkosõltuvus

kehaline ja vaimne sõltuvus uimastitest, selliste ainete üha suurenev vajadus ja taluvus


narkoturg

narkootikumidega kauplemine, nende vahendamine, ost ja müük


narkouim

narkootilistest ainetest tingitud joobeseisund


narkoäri

ebaseadusliku tegevuse valdkond, mis hõlmab narkootikumide hankimist, valmistamist, vedamist ja müüki või kõige selle korraldamist


narmad

millegi serval kaunistusena rippuvad lahtised nöörid, lõngad, ribad vms (nt riideesemel, kotil, saabastel)


narr

see, kes teiste meelest otstarbekohaselt, mõistlikult ei käitu, keda ei maksa tõsiselt võtta

(õukonnas, teatris vms.) veiderdaja, meelelahutaja


narrike

(hellitavalt, hoolivalt hädise, abitu inimese kohta)


narrima

kedagi (naljatades) pilkama, (kergelt ärritades) kiusama, õrritama

midagi ära rikkuma, viletsasti, hooletult, lohakalt tegema


narrimäng

(millegi naeruväärse või pettusega seotu kohta)


narrus

hrl piinlikkust põhjustav tobe, naeruväärne nähtus, teguviis vms


narts

riideese või riidetükk, mis on viletsa väljanägemisega, (pikast kasutamisest) kulunud või räbaldunud


nartsissism

(haiglane) eneseimetlemine
haiglane eneseimetlus


nasaal

häälik, mille hääldamisel õhuvool pääseb välja nina kaudu (nt <eki-foreign>m, n</eki-foreign>)

häälik, mille hääldamisel on suus v. huultel õhuvoolu katkestav sulg ning õhk pääseb välja ninaneelu ja ninaõõne kaudu


našilane

Vladimir Putinit toetava Venemaa poliitilise noorteühenduse Naši liige


natike

vähesel määral või hulgal
mingil määral, vähesel määral


NATO

1949. aastal loodud sõjaväeline allianss


natsionaalne

rahvuslik, oma rahvusele omane või tunnuslik, rahvustundest lähtuv


natsionaalsotsialism

Saksamaal 1919–1945 levinud äärmuslik ideoloogia ja riiklik poliitika, mis lähtus sakslaste väidetavast rassilisest erandlikkusest ja taotles sellele vastava heaoluühiskonna loomist


natsionaliseerima

era- või munitsipaalomandit riigiomandiks muutma, vara riigi omandusse võtma


natsionalism

samast rahvusest inimeste kokkukuuluvustunde ilming, mis on suunatud oma rahvuse säilitamisele ja põlistamisele


natsionalist

inimene, kes pooldab oma rahvuse säilitamist ja põlistamist, rahvusluse pooldaja

nii nimetatakse inimest, kes tunnistab täisväärtuslikuks rahvust, kuhu ise kuulub


natslik

natsismile ja natsidele omane, nendega seotud


natt

(väljendites kellegi sakutamise, karistamise kohta:) kukla- ja turjapiirkond koos rõiva kraeosaga


nattipidi

kraest või turjast kinni haarates või hoides


natukehaaval

vähehaaval, tasapisi, väikeste osade kaupa


natukeseks

(üsna) lühikeseks ajaks või lühikest aega


naturaalne

loodusest pärinev, mitte kunstlikult tehtud ega sünteetiliselt saadud

(toiduainete kohta:) puhas, ilma keemiliste lisaainete või lisanditeta

selline, mis on puhas ja kuhu pole midagi lisatud


naturaalrent

feodaalse maarendi vorm, kohustus anda maaomanikule osa oma talumajapidamise saagist


naturaalsiid

siidist koe ja siidist lõimega kangas, lisanditeta looduslik siid


natuur

inimese või looma (liigi-, rühmaomane) olemus, tema loomulik olek või sünnipärased omadused


natuuras

(maksmisega seoses:) milleski muus kui rahas, nt toiduainete, tarbeainete näol


natuurfilosoofia

filosoofia haru, mis käsitleb ja tõlgendab loodust kui tervikut ning mida on peetud loodusteaduste eelkäijaks

18. sajandi lõpul ja 19. sajandi esimesel poolel Saksamaal õilmitsenud filosoofilise orientatsiooniga lähenemine loodusloole


natuurilähedane

(kunstiteose kohta:) loodust vm ümbrust vahetult jäljendav


natüürmort

asju, puuvilju, lilli vms eluta loodust kujutav kunstiteos

asju, puuvilju, lilli, jahisaaki, kalu jms. kujutav kunstiteos, vaikelu; ka vastav maalikunsti žanr (EKSS)


nauding

millestki tekkiv suur rõõmu- või mõnutunne, meeli valdav sügav rahulolu


naudisklema

millestki suurt rõõmu- või mõnutunnet tundma, sügavat rahulolu kogema


nauditav

suurt rõõmu- või mõnutunnet, sügavat rahulolu tekitav


nautima

naudingut tundma, millestki suurt mõnu või rõõmu tundma

kui sa midagi <eki-highlight>naudid</eki-highlight>, siis see tekitab sinus head tunnet ja tundub sulle väga meeldiv


navi

(elektrooniline) seade, mille abil määratakse kindlaks (sõiduki) liikumistee, kurss ja täpne asukoht


navigatsioonihooaeg

ajalõik aastas, mille vältel mingis piirkonnas laevasõit on võimalik


navigeerima

(sõiduki) täpset asukohta kindlaks tegema ja kurssi määrama

laeva v. õhusõidukit (navigatsioonivahendite abil) juhtima, selliselt juhtides merd sõitma v. lendama (EKSS)


Nb

helehall hästi töödeldav keemiliselt inertne metall, keemiline element järjenumbriga 41


Nd

pehme hõbevalge metall, mida kasutatakse klassitööstuses ja keraamikas, omadustelt haruldane muldmetall (lantanoid), keemiline element järjenumbriga 60


Ne

värvitu väärisgaas, mida kasutatakse elektronlampides ja neoonlampides, kus ta hõõgub punakas-oranžilt, keemiline element järjenumbriga 10


NE

põhja ja ida vaheline ilmakaar
kirre, nordost


neandertallane

umbes 150 000 kuni 50 000 aastat tagasi elanud ürginimene, kelle skeletijäänuseid leiti esmakordselt Saksamaalt Neandertalist


needma

kedagi (või midagi) igaveseks hukka mõistma, hrl saatuse, üleloomulike jõudude viha esile manades ning karistust soovides

oma viha, jõuetust kirudes, vandudes väljendama

kedagi hukka mõistma, kellelegi üleloomulike jõudude kättemaksu soovima


neeger

tumeda nahavärvusega inimene (algselt Aafrikas, hiljem ka Ameerikas ja mujal)

neegrirassi kuuluv tumedanahaline kräsusjuukseline paksude huulte ja laia ninaga inimene (algselt Aafrikas, hiljem ka Ameerikas ja mujalgi)


neegrihirss

lähistroopikas kasvatatav jämeda tõlvja õisikuga kõrreline rohttaim, mille teri tarvitatakse nii toiduks kui söödaks

Lähistroopikas kasvatatav saagirohke üheaastane toidu- ja söödateravili (Pennisetum spicatum) EKSS


neel

nina- ja suuõõne ning kõri taga paiknev torujas elund, seedekulgla ja hingamisteede ühine osa

neelav, imev veekeeris; kiirevooluline koht (EKSS)


neelud

(märgib himu mingi söögi või joogi järele, vahel ka selle himuga seonduvaid neelamisliigutusi, neelatusi)


neelama

reflektoorsete liigutuste abil midagi (hrl toidupala või vedelikulonksu) kurgust alla suruma

kui sa <eki-highlight>neelad</eki-highlight> toitu või jooki, siis see liigub suust kurgu kaudu kõhtu

suuri kulutusi nõudma, rohkesti vara kulutama (EKSS)


neelamishäire

haiguslik seisund, mille korral neelamine on takistatud või raskendatud


neelatama

üht neelamisliigutust tegema, korra neelama


neelduma

(kiirguste, helide, elementaarosakeste voogude kohta:) teatud aines, keskkonnas tugevuselt nõrgenema


neeldumiskoefitsient

näitarv, mis näitab, milline osa keha pinnale langevast kiirgusvoost neeldub kehas


neeldumisspekter

kõver, mis näitab elektromagnetkiirguse aines neeldumise tugevuse sõltuvust kiirguse sagedusest


neeluauk

hrl jõe või oja vooluteel või suletud lohus paiknev vett neelav karstilehter


neeluhäälik

(foneetikas:) keelejuure ja neelu tagaseina vahel moodustatav häälik


neelukoht

katuse kaldpindade kitsas liitumiskoht, kuhu vihmavesi kokku voolab


neelumandel

neelu tagaosas olev lümfoidsest sidekoest moodustis


neem

merre või järve ulatuv maariba
merre v. järve ulatuv maismaa osa


Neemen

jõgi Valgevenes, Leedus ja Venemaa Kaliningradi oblasti piiril


neeper

logaritmiline mõõtühik, mis näitab elektriliste ja akustiliste suuruste (pingete, võimsuste, helirõhkude, heliintensiivsuste) suhet


neerukivitõbi

haigus, mille korral tekivad neerus konkremendid ehk kivid


neerupealis

paariline sisenõrenääre, mis inimesel paikneb kummagi neeru ülaosal (imetajatel eesosal) ning mis eritab nt adrenaliini ja suguhormoone

neeru peal asuv endokriinnääre, mis stressiolukorras väljastab adrenaliini ja kortisooli


neeruvaagnapõletik

neeruvaagna ja neerukoe bakteriaalne põletik


neetud

(kirumissõnana:) (nagu) jumala viha all või seda sooviv


Neeva

Läänemerre suubuv jõgi Venemaa loodeosas


neevus

selgepiirilise pruunika täpi või väikese laiguna esinev pigmentrakkude kogum nahas


negatiivne

(omadustelt) halb, ebameeldiv, kahjustav

halbadele külgedele keskenduv, lahendusi mitte otsiv ega nägev


negatsioon

millegi mitte omaks võtmine, mitte tunnistamine, valeks või ebavajalikuks pidamine


negotsiant

suurkaupmees, rikas ärimees
(suur)ärimees, suurkaupmees


neid

noor naine (kes pole veel abielus) või naissoost laps

(kõnetlussõnana pöördumisel (vallaliste) noorte naiste poole)


neim

kellelegi kuritahtliku, halva, ülekohtuse teo eest vastu tehtud samalaadne tegu või teod


neitsi

süütu, seksuaalvahekorras mitte olnud naine

tüdruk või naine, kes pole kunagi olnud seksuaalses vahekorras


neitsikummel

suure õisikuga aromaatne rohttaim, Eestis aialillena

(Tanacetum, syn.Pyrethym, Balsamita) umbes 70 liigiga korvõieliste sugukonda kuuluv taimeperekond, millest Eestis kasvatatakse lõhestunud lehtedega roosat neitsikummelit


neitsilik

seksuaalselt süütu, suguliselt puutumatu


neitsilikkus

olek, kus pole oldud seksuaalses vahekorras, seksuaalne puutumatus


neitsinahk

naise tupe ava osalt sulgev limaskestavolt, mis esimesel suguühtel hrl rebeneb


neitsioliiviõli

esimesel külmpressimisel saadud oliiviõli


neitsipõlv

neiuna elamise aeg (hrl enne abiellumist), noore tütarlapse iga


neitsissigimine

mõnede taimede ja loomade mittesuguline paljunemisviis, mille puhul emasorganism annab järglasi ilma sama liigi isassugurakkude osaluseta, suguline sigimine ilma munaraku eelneva viljastumiseta


neitsisõlg

juurmugulate, harunematu varre ja suure värvikireva õiega püsilill aiailutaimena


neitsitina

roosakaslilla kerakujulise õisikuga niidulill


neitsiõli

külmpressimise teel saadud oliivi- vm taimeõli


neiuhakatis

lapseohtu, veel mitte päris neiueas tütarlaps


neiuke

noor naine (kes pole veel abielus) või naissoost laps

(kõnetlussõnana pöördumisel (vallaliste) noorte naiste poole)


nekrofaag

loom, lind või mardikas, kes toitub surnud loomade orgaanilisest ainest (nt hüään, kondor, porikärbes)


nekroloog

lühikirjutis äsja surnud isiku mälestuseks

mälestuskirjutis äsja surnud isiku kohta


nekroos

organismi rakkude lagunemine ja surm mingi kahjustuse tagajärjel

elusorganismi osa surm mingi kahjustuse tagajärjel (EKSS)


nektaarium

(taimedel:) mesimahla ehk nektarit eritavate rakkude kogum

mesimahla eritavate taimerakkude kogum (EKSS)


nektar

õite meenäärmeist erituv magus vedelik, millest mesilased valmistavad mett


nekton

avavees elavate hästi ujuvate loomade kogum (koosneb peamiselt kaladest)


nelikvedu

(mootorsõidukil:) veovõime nelja ratta abil

(mootorsõidukil:) nelja ratta vedu (EKSS)


nelikvärss

neljast erineva ehitusega reast koosnev stroof


nelikõla

neljast (tertsidena asetatud) helist koosnev akord, mille äärmised helid moodustavad septimi


nelinurk

tasandiline kujund, millel on neli tippu, mis on ühendatud sirglõikudega


nelipealihas

neljast osast koosnev, neljaosalise algusega lihas, mis katab reieluud eest ja külgedelt

neljaosaline, nelja peaga lihas (musculus quadriceps) (EKSS)


nelitahukas

(geomeetrias:) (korrapärane) hulktahukas, millel on neli tahku


nelivürst

hellenismi ja Rooma keisririigi ajal teatud maa-ala valitseja, kes esindas Rooma keisrit

antiikajal mingi maa-ala neljandiku valitseja; hellenismi ja Rooma keisririigi ajal väikese vasallriigi valitseja (EKSS)


nelja

(hrl hobuse jooksu kohta:) kapates, galopis


neljadimensiooniline

nelja mõõtmega, lisaks ruumilisele ka liikumisefektiga


neljajalgne

nelja jalaga loom
nelja jalga omav, nelja jalaga


neljajooks

hobuse kõige kiirem, hüpetega liikumisviis, mille puhul maad puudutavad vaheldumisi eesmine ja tagumine jalapaar


neljakäpakile

asendisse, kus toetutakse käte ja põlvedega maha


neljakäpuli

käte ja põlvedega maha toetuvas asendis või sellisesse asendisse, käpukil või käpukile


neljandik

murdarv 1/4, üks neljast võrdselt jagatud osast


neljandiknoot

muusikaline noot helivältusega neljandik täisnooti


neljapäev

nädala 4. päev, kolmapäevale järgnev ja reedele eelnev päev

(suur) ristipäev, nädala neljas päeva (EKSS)


neljarattavedu

(mootorsõidukil:) veovõime nelja ratta abil


nelja silma all

kahekesi omavahel, kõrvaliste isikute juuresolekuta


nelk

aialillena ja lõikelilleks kasvatatav hrl valgete, roosade või punaste õitega rohttaim

punase, roosa, valge või kollase õiega lill, mis kasvab aias

healõhnaline hrl. valgete, roosade v. punaste putkja tupega õitega (aia)lill (Dianthus) (EKSS)


nelkpipar

pimendipuu poolvalminult kuivatatud viljad terava, pisut magusamaitselise maitseainena


nemad

osutab kahele või enamale inimesele (või olendile), kes ei ole ei kõnelejad ega kuulajad

tema ja keegi teine inimene või tema ja teised inimesed


nematoodid

klass ümarloomade hulka kuuluvaid lülistumata kehaga niitjaid usse


Nemunas

jõgi Valgevenes, Leedus ja Venemaa Kaliningradi oblasti piiril


nentima

tõsiasjaks tunnistama, tõsiasjana kinnitama

järeldusena, kinnitavalt väljendama (kirjalikult või suuliselt)


neodüüm

pehme hõbevalge metall, mida kasutatakse klassitööstuses ja keraamikas, omadustelt haruldane muldmetall (lantanoid), keemiline element järjenumbriga 60

keem. element, lantanoidide hulka kuuluv metall (Nd) (EKSS)


neofašism

pärast Teist maailmasõda tekkinud fašismile omaste tunnusjoontega paremäärmuslike poliitiliste liikumiste ja õpetuste üldnimetus