robustne

kommetelt, käitumiselt lihvita, jämedakoeline


rock

Ameerikas ja Inglismaal 1960. aastatel tekkinud levimuusika liik, milles kasutatakse tugevasti võimendatud elektri- ja elektronpille


rock'n'roll

1950. aastatel USA-s tekkinud muusikastiil


rodo

hrl suurte igihaljaste lehtede ja (suurte) kellukjate õitega ilupõõsas


rodopsiin

üks silma võrkkesta valgustundlikke värvaineid

punane fotopigment, mis asub reetinas kepprakkudes


rodu

hrl pika rivi moodustavad asjad või elusolendid


roe

inimese või looma pärasoolest väljutatav seedimisjääk

söödud toidust see osa, mida organism ei vaja ja mis organismist tagumiku kaudu väljub


roheenergia

elektri-, soojus- vm energia, mida toodetakse taastuvatest energiaallikatest


rohegaas

mootorikütusena kasutatav puhastatud biogaas, mis sisaldab 97% metaani


rohekae

silma siserõhu tõusust tingitud silmahaigus


rohekoridor

haljastusega maariba hoonete või linnaosade vahel


rohekärnkonn

kärnkonn, kelle oliivrohelisel seljal on silmatorkavad tumerohelised laigud


rohe-lehelind

väike rohekas lind, kes hrl tegutseb kõrgel lehtpuude võrades


roheline

muru, lehtede värvi, spektris sinise ja kollase vahel


roheline keemia

selline keemiliste ainete ja protsesside väljatöötamine ja kasutamine, mis vähendab või väldib kahjulike ainete teket ja kasutamist


roheline seep

kaaliumalusest ja õlist valmistatud pehme mass, mida kasutatakse pesu- ja puhastusvahendina


roheline sibul

köögiviljana kasvatatava sibula rohelised varred toiduna

pikad rohelised lehed, mis kasvavad sibula peale


roheline sild

metsloomade turvaliseks maanteeületuseks rajatud puude ja põõsastega kaetud sild


roheline vöönd

elamu- ja tööstuspiirkondi ümbritsev looduslik või poollooduslik mets, park või haljasala


rohelus

puud, põõsad vm taimed kogumina, nendest sündiv roheline värv maastikul, linnapildis vm


Roheneemesaared

riik Aafrika lääneranniku lähedal Atlandi ookeanis


rohepesu

(tööstuses, ettevõtluses:) keskkonnavaenuliku tegevuse üldsusele positiivsena esitamine, teeseldud keskkonnasõbralikkus

sel eesmärgil toodete ja teenuste eksitav reklaamimine


roherähn

hakisuurune oliivrohelise sulestiku ja punase peaga valjult häälitsev lind


rohetama

(taimestiku või lehtedega kattunult) rohelisena paistma, roheline olema

rohelisena paistma, haljas või roheline olema; taimestiku v. lehtedega kattuma


rohi

maapinnal kasvav madal roheline heintaimedest või rohttaimedest kate


rohiroheline

noore rohu värvi (läikivalt) roheline, erksavärviline roheline


rohitsema

(pisikuid, umbrohtu) mürgitama, hävitama


rohke

suurel arvul, suures koguses, ulatuses esinev, paljudest koosnev


rohkelt

suurel hulgal või määral, väga palju
palju


rohkendama

koguselt, hulgalt arvukamaks muutma, millegi täienduseks, lisaks minema või olema


rohkenema

koguselt, arvult suuremaks muutuma
(koguselt, arvult) suuremaks minema


rohkesti

suurel hulgal või määral, väga palju
palju
suurearvuliselt, palju.


rohmakas

algelise viimistlusega või viimistlemata, lihtne, peenuseta


rohmama

hrl millestki mittehoolimise märgiks käega lööma (ja midagi ütlema)


rohtaed

(lopsakate) rohttaimedega viljapuuaed, iluaed või park


rohtjas

(taime kohta:) puitumata (varrega), pehme rohu taoline


rohtla

tasane avamaastik, kus kasvavad peamiselt kuivalembesed ja lühikese kasvueaga rohttaimed (nt pampa, stepp)

peamiselt kuivalembese taimkattega tasane avamaastik


rohtlahaukur

suslikuga sarnanev rohttaimedest toituv ja haukuvalt häälitsev näriline

üsna turske kehaehitusega, kasvavad umbes 30–40 cm pikkuseks (saba kaasa arvatud); kehakaalus, mis jääb vahemikku 0,5–1,5 kg, esineb suguline dimorfism


rohuhiir

niitudel ja metsades elutsev väike pruunikashall näriline


rohujuuretasand

rahva, lihtinimeste igapäevane elu ja tegevus (hrl vastandatuna otsustajate, juhtidele)


rohukamar

mullakiht, mis on tihedalt läbi kasvanud rohttaimede ja nende juurtega


rohumaa

(looduslik) rohttaimedega heinamaa või karjamaa

koht, kus kasvavab rohi ja rohulaadsed taimed


rohupood

asutus ravimite jt meditsiinikaupade müügiks

varemalt eeskätt asutus ravimite valmistamiseks

pood, mis müüb ravimeid ja teisi meditsiiniga seotud kaupu


rohustu

rohttaimede kogum või rohukamar
rohttaimede kogum


rohuteadus

teadus ravimitest, nende valmistamisest, katsetamisest, säilitamisest ja standardiseerimisest


rohutirts

suur roheline putukas, kellel on pikad tagumised jalad, kes hüppab väga kõrgele ja kes teeb väga kõrget häält


rohutäht

arsti (kirjalik) ettekirjutus, mille alusel patsiendile väljastatakse apteegist sobiv ravim

see, mille alusel saab apteegist teatud ravimeid osta


rohutüll

rannikul ja saartel pesitsev pikkade punaste jalgadega ning punase nokaga ja flööti meenutava häälitsusega lind


roiduma

(kehalisest pingutusest, kuumusest) nõrkema ja väsima, uimaseks või jõuetuks muutuma


roidumus

(kehalisest pingutusest) nõrk ja väsinud olek


roie

rindkere paariline kaarjas skeletiosa, mis on taga kinnitunud selgroo, ees rinnaku külge

võlvisiilude liitejoonele rajatud võlvi karkassi dekoratiivne kaar, mis võimaldab vähendada võlvide tekitatud pinget seinal, kandes surve võlvikandadele


roigasaed

teibapaaride vahele kaldu asetatud roigastest tara


roimarlik

mõrvarile omane, mõrvu sooritav või põhjustav, mõrvadega iseloomustatav


roiskveresus

organismi nakkus, vere nakatatus mäda tekitavate bakteritega


roiutama

(kuumusest vm erioludest) jõuetuks või uniseks tegema


roju

viletsa väljanägemisega kõhn olend
vana, kehv v. vilets asi


rokenroll

1950. aastatel USA-s tekkinud muusikastiil


rokfoor

Lõuna-Prantsusmaalt pärinev lambapiimast valmistatud teravamaitseline sinihallitusjuust

sinakasroheliste hallitusviirgudega teravamaitseline pehme laabijuust


rokk

jahukört toiduna v. (koos piimaga) hapendatud joogina


rokkmuusika

Ameerikas ja Inglismaal 1960. aastatel tekkinud levimuusika liik, milles kasutatakse tugevasti võimendatud elektri- ja elektronpille

1960-te a-te keskel tekkinud levimuusika liik


rokokoo

18. sajandi Prantsusmaal valitsenud toretsev ja elegantne keeruka vormi ja ornamentikaga kunsti- ja arhitektuuristiil

u 1720-1770 Lääne-Euroopas levinud ehitusstiil, mis kasvas välja barokkstiilist ning mida iseloomustavad äärmine lopsakus, elegants, toretsemine ja mänglevus


rolker

kaubalaev, millega veetakse ratastel liikuvaid veovahendeid ja treileritele paigutatud kuivlasti


roll

näidendi, filmistsenaariumi vm kirjandusteose alusel loodud lava- või filmikuju

näitleja osatäitmine näidendis, filmis vm

tegelane, keda näitleja filmis või etenduses esitab


roller

kahe või kolme rattaga väike mootorsõiduk, mis on varustatud juhti alt ja eest tuule ning pori eest kaitsva seadmega


rolli etendama

mingil viisil mõju avaldama, milleski osaline olema


roll-on-deodorant

aplikaatorina kasutatava liikuva kuuliga pudelis deodorant


ROM

mälukiip, kuhu salvestatud käsud ja andmed säilivad alaliselt


romaani stiil

teatud antiikaja elementidega kunsti- ja arhitektuuristiil keskaja Lääne-Euroopas

X-XII sajandil Euroopas valitsenud kunstistiil


romantiline

armutunnetega seotud, luuleliselt tundeline, hellalt unistav või igatsev

nii iseloomustatakse inimest, kes ei suuda ümbritsevat tegelikkusele vastavalt hinnata, kel on ebarealistlikud arusaamad


romantiseerima

romantiliseks tegema, romantilist värvingut andma (EKSS)


romb

võrdsete külgedega rööpkülik
võrdkülgne rööpkülik (EKSS)


romboid

paarikaupa võrdsete külgedega rööpkülik (nt romb, ruut)


roma keel

indoeuroopa keel, mida mustlased kõnelevad kogu maailmas


romu

loguks või vanarauaks sõidetud auto vm sõiduvahend


romula

töökoda, kus lammutatakse autosid ja kaubeldakse nende töökõlblike osadega


rong

raudteerööbastel liikuv (vedurist ja) ühest või mitmest kokkuhaagitud vagunist koosnev mootor- või elektrisõiduk reisijate või kauba veoks

raudteerööbastel liikuv vedurist ja kokkuhaagitud vaguni(te)st koosnev sõiduk reisijate v. kauba veoks


rongi alt välja tulema

raskest olukorrast välja tulema, raskusi selja taha jätma


rongijaam

spetsiaalsete hoonetega koht raudteel, kus rongid peatuvad ja reisijad saavad rongile ja rongilt maha minna

koht, kus rongid peatuvad, et inimesed saaksid siseneda või väljuda


rongikoosseis

reisijate veoks või kaubaveoks mõeldud veduri ja vagunite kogum raudteel


rongkäik

üksteise järele paigutunud lai liikuv inimeste rivi


ronima

käte, jalgade, küüniste vms abil kuhugi (üles- või allapoole) liikuma

käte ja jalgade (või käppade) abil millegi peal ülespoole või allapoole liikuma


ronimisrauad

rauast ronimisvahend, mis on kinnitatud jalatsite külge või püstisele pinnale (nt elektriposti, puu, korstna otsa ronimiseks)


ronimisredel

ronimiseks mõeldud redel (nt rannas, võimlas, laste mänguplatsil)


ronk

põhjapoolkeral elutsev suur üleni must metalliläikeline lind  (Corvus corax)


ronkmust

täiesti must (ja läikiv), ronga sulestiku värvi


ront

pehkinud, kõdunenud puupakk vm puutüügas


roobits

endisaegne puust riist, millega pekstes puhastati luudest murtud linavarsi


roobitsema

roobiga, rehaga vm tööriistaga midagi (kokku) kraapima


rood

millegi kandev tugi- või kinnitusosa (nt lehel, sulel, kalal, tööriistal)

ehit katuse külje ja kelba pinna lõikekoht (EKSS)


roodium

hõbevalge väga vastupidav plaatinametall, keemiline element järjenumbriga 45


roog

mõne kõrrelise (pilliroo, bambuse vms) tugev kõrs

vanim teraviljatoit Eestis, koosnes uhmris kestadest lahtitambitud odrateradest omaette või koos ubade ja hernestega keedetult


roogplaat

pilliroost pressitud ja traadiga läbi põimitud plaat (seinte ja lagede soojustamiseks)


roogsaag

eriline kitsas käsisaag, mida kasutatakse tappide ja puunikerduse tegemisel


roohani

halliseguse sulestikuga, kollaka noka ja roosakate jalgadega suur lind, koduhane eellane


rooibos

Lõuna-Aafrikas kasvava tee-punapõõsa lehtedest valmistatud kofeiinivaba tee

Lõuna-Aafrikas kasvava tee-punapõõsa lehed, millest valmistatakse teed


roojama

päraku kaudu väljaheiteid, rooja väljutama


roojane

(hrl usuga ühenduses:) sündsusetuks, ebapuhtaks peetav, pühitsemata või patune, ettekirjutusega mittelubatud


roojastama

moraalselt määrima või rikkuma, pühadust teotama, häbisse saatma


roojastuma

moraalselt määrdunuks või rikutuks saama, pühadust teotades häbisse sattuma


roojasööja

teiste loomade (või ka enda) roojast toituv loom, hrl mõni näriline või mardikas


rookana

hakisuurune tihedas roostikus elav oliivpruuni seljaga ja musta-valgetriibuliste külgedega lind


rookass

pisiimetajatest ja lindudest toituv jässakavõitu suhteliselt kõrgete jalgadega kass

kehapikkus on tavaliselt 50–94 sm ja saba on 23 – 31 sm pikkune, valdavalt on karvkate liivakarva või hallikas, ebaselge mustriga kuid nii looduses kui tehistingimustes võib esineda ka musta värvi isendeid


rookatus

pilliroost tehtud katus
pilliroost valmistatud katus


rookima

lumest puhastama või vabastama, lund kühveldama

lumest puhastama, lund labidaga eemaldama


rool

kettakujuline seade auto, laeva vm sõiduki või masina juhtimiseks

seade, mida keerates saab juhtida sõidukit paremale või vasakule

sõidukile, liikurmasinale v. laevale soovitud liikumissuuna andmise seade


roolima

autot, bussi, laeva vm rooliga sõidukit juhtima, seda ettenähtud sihil hoidma

rooli abil sõidukit vm. ettenähtud kursil hoidma v. vajalikke manöövreid sooritama (EKSS)


roolipinn

rooliteljega jäigalt ühendatud hoob laevarooli pööramiseks


roomajad

klass kõigusoojaseid peamiselt roomates edasiliikuvaid selgroogseid (nt madu, sisalik, kilpkonn)


roomakatoliku

katoliku usu ja kirikuga, katoliiklastega seotud

seotud kristliku religiooni suunaga, mis on levinud Lääne- ja Lõuna-Euroopas. Katoliku kiriku kõrgeim juht on paavst


roomakatoliku kirik

Rooma riigi lääneosas kujunenud kirik, mis tunnustab Rooma paavsti oma vaimuliku peana ja mille jumalateenistuse põhivorm on missa


roomama

(inimese kohta:) kõhuli või käpuli käte ja/või jalgadega pinnale toetudes (edasi) liikuma


Rooma riitus

roomakatoliku kirikus domineeriv liturgiline traditsioon


roomatt

traadiga läbi põimitud pilliroost matt (krohvialuse matina või nt piirdeaiana)


roomiktraktor

roomikuil liikuv traktor
Roomikuil liikuv traktor (EKSS)


roopaline

sügavate rattajälgedega tee- või maapinnas


rooplaat

pilliroost pressitud ja traadiga läbi põimitud plaat (seinte ja lagede soojustamiseks)


rooruik

hakisuurune tihedas roostikus elav oliivpruuni seljaga ja musta-valgetriibuliste külgedega lind


roosa

kibuvitsaõie värvi, kergelt punetav, kahvatupunane


roosamannalik

(teose vm esitusviisi kohta:) väga ilutsev, maitsetult ülistav


roosapelikan

soojematel maadel elutsev pika koguka noka ja veniva kurgupaunaga suur roosakahelgiline valge veelind

suur lind, kellel on noka all nahast kott, kus ta hoiab söögiks püütud kalu


roosatähn

väikestest punastest laikudest koosnev lööve


rooshibisk

lõunamaadel kasvav suurte värvikate õite ja suurte läikivate lehtedega põõsas või puu, Eestis toataim

(Hibiscus rosa-sinensis) umbes 100 sordiga hibiski liik, mille esindajate õievärvus varieerub valgest punaseni ja õite läbimõõt ulatub 15 cm-ni


roosiaed

aed rooside kasvatamiseks (ka pargi või suurema aia osana)


roosiline

(olukorra, väljavaadete kohta:) suurepärane või paljutõotav


roosipärg

katoliku palvesari, mis kujutab endast mõtisklust Jeesuse ja Maarja elu 20 sündmuse üle


rooskapsas

pikavarreline kapsas, mille lehtede kaenlas kasvavad väikesed hea lõhna ja maitsega pead (EKSS)


roospõletik

palavikuga kulgev bakterite tekitatud nahapõletik, mis väljendub selgepiirilises punetuses eriti näol, kõhul või jalgadel


rooste

raua pinnale oksüdeerumisel tekkiv punakaspruun kiht

pruun kiht, mis tekib aja jooksul rauast asjade pinnale

raua pinnale oksüdeerumisel tekkiv punakaspruun urbne kiht


roostehaigus

roosteseentest põhjustatud taimehaigus
roosteseentest tekitatud taimekahjustus


roosteliselaadsed

taimedel kogumikuna nugivad roostekarva eostega seened (nt harilik kõrrerooste)


roostepruun

punaka, oranžika varjundiga pruun, roostekarva pruun


roostepunane

pruunika, oranžika varjundiga punane, roostekarva punane


roostes

(oksüdeerunud metallpinna kohta:) roostega kaetud


roostik

pilliroo, kõrkjate jt kõrgete kaldaveetaimede kooslus madalais veekogudes, jõesuudmes ja mererannal

madalais veekogudes, jõesuudmes ja mererannal kasvav pilliroo, kõrkjate jt. kõrgekasvuliste rohtsete veetaimede kooslus


roots

laasitud, lehtedeta v. okasteta oks v. taim


rootsi keel

germaani keel, mida kõneldakse Rootsis, ka Soomes (nt Ahvenamaal)


Rootsi laud

serveerimisviis, mille puhul toidud ja joogid ning lauanõud pannakse lauale, kust iga sööja valib endale soovitu ise


rootsilik

Rootsile, rootslastele, nende keelele ja kultuurile iseloomulik


Rootsi punane

tumedama tooniga (pruunika varjundiga) punane värv


rootslane

Rootsi põhirahva liige
Rootsi kodanik või elanik
Rootsi päritolu inimene
Rootsi elanik


rootsus

viletsa, armetu väljanägemisega, hrl ilma lehtedeta või karvadeta


roov

rõhtlattidest või laudadest alus, mis kannab katusekatet ning kinnitub sarikatele

etn lahtise tulekolde kohal olev kate (EKSS)


roovik

pikk (jämedam) latt või teivas
katusealuse roovlatt


roovilatt

latt katusekatet kandvas lattidest aluses


rooväli

pilliroo jt kõrgekasvuliste rohtsete veetaimede laialdane kasvuala


ropp

(hrl sõnalise väljenduse kohta:) sündsustunnet jämedalt riivav või solvav

seksuaalmoraali seisukohalt ebasünnis, mitte aktsepteeritav


roppkallis

väga palju raha maksev, äärmiselt kallis


roppus

sündsusetuks peetav väljend, nali vm (sõnaline) väljendus


rops

annab edasi järsu hoogsa löögi või tõmbe heli


ropsama

järsu, hoogsa liigutusega haarama, tõmbama või lööma


ropsimasin

masin linavarte või puuvilla puhastamiseks


ropsimõõk

endisaegne puust riist, millega pekstes puhastati luudest murtud linavarsi


ropsult

selsamal hetkel, väga lühikese aja jooksul, aega viitmata


ropult

nii, et kasutatakse sündsusetuks peetavaid sõnu või väljendeid


Roquefort

Lõuna-Prantsusmaalt pärinev lambapiimast valmistatud teravamaitseline sinihallitusjuust


ro-ro-laev

kaubalaev, millega veetakse ratastel liikuvaid veovahendeid ja treileritele paigutatud kuivlasti


rosaarium

aed rooside kasvatamiseks (ka pargi või suurema aia osana)

teaduslikul, esteetilisel vm põhimõttel rajatud roosiaed v selle osa (EKSS)


roseool

väikestest punastest laikudest koosnev lööve


rosettmärk

riikliku aumärgi komplekti kuuluv teenetemärgi lindi värvitoonis rosetikujuline nööbike, mida kantakse argisematel puhkudel


rotang

ogaliste lehtede ja väänduva puitunud tüvega igihaljas liaan või poolpõõsas

igihaljas ogaliste lehtedega liaan (EKSS)


rotiaasta

(Hiina astroloogias:) aasta, mida mõjutab roti märk


rott

pika sabaga väike loom, kes on suurem kui hiir

inimkaaslejana kogu maailma asustav hiirest suurem pika sabaga näriline (Rattus) (EKSS)


Rzeczpospolita

endine liitriik Kesk-Euroopas (1569–1795, koosnes Poola kuningriigist ning Leedu suurvürstiriigist)


rts

germaani keel, mida kõneldakse Rootsis, ka Soomes (nt Ahvenamaal)


Ru

kõva hõbevalge väga vastupidav plaatinametall, keemiline element järjenumbriga 44


ruberoid

bituumeniga immutatud ehitusmaterjal katuse jaoks


rubiidium

hõbedane pehme metall, mis õhu käes iseeneslikult süttib, omadustelt leelismetall, keemiline element järjenumbriga 37

keem. element, hõbevalge pehme leelismetall (Rb) (EKSS)


rubla

Venemaa ja NSV Liidu suurem rahaühik
Venemaa ja Valgevene rahaühik
Venemaa rahaühik, 100 kopikat


rublatükk

kindlaksmääratud hõbedasisaldusega rahaühik endisaegsel Venemaal


rubriik

(perioodikaväljaandes, raamatus vm:) kindla pealkirja ja teemaga jaotis, osa, veerg vms


ruderaaltaim

prügihunnikutes, varemetes ja karjäärides kasvav taim (nt nõges, võilill)


rudiment

arengu jooksul tähtsuse kaotanud elundi alge

nähtus, mis pärineb ajaliselt varasemast kultuurisituatsioonist ja on uues kontekstis kaotanud esialgse funktsiooni


rudimentaarne

arengult algeline, arenematu või kängunud


rudin

hõõrdumisel tekkiv vaikne pehme krigisev heli


rudisema

hõõrdumisel tekkivat vaikset pehmet krigisevat heli kuuldavale laskma


ruhiorg

liustiku kujundatud U-kujulise ristlõikega järsuveeruline mäestikuorg (hrl endine jõeorg)

liustiku tegevuse tagajärjel U-kujulise ristlõike saanud mäestikuorg (EKSS)


ruhv

laeva meeskonna ühiseluruum endisaegses laevas

alumine tekk madruste koide jaoks (suurematel purjesõjalaevadel)


ruiatama

(sea kohta:) korraks intensiivselt heledalt häälitsema, ruiatust kuuldavale laskma


ruie

sea üksik hrl hele intensiivne häälitsus


ruigam

hrl sellest liha saamiseks aretatud koduloom

loom, keda inimesed kasvatavad, et liha saada


ruik

hakisuurune tihedas roostikus elav oliivpruuni seljaga ja musta-valgetriibuliste külgedega lind


ruineerima

kellelegi (vaimset) kahju tekitama, kedagi või midagi hävitama, kedagi (vaimselt) laostama


ruineeriv

kellelegi (vaimset) kahju tekitav, hävitava, laostava mõjuga


rukis

kõrreline rohttaim, mille teradest tehakse peamiselt leivajahu

kõrreline kultuurtaim, mille teradest tehakse peam. leivajahu, harilik rukis  (Secale cereale)


rukkihein

teeäärtes ja põldudel umbrohuna kasvav rohkete kõrte, laiuva pöörise ja sõkaldega rohttaim, harilik rukkihein

laiuva pöörisega ja pikaohteliste sõkaldega põlluumbrohi(Apera spica-venti) (EKSS)


Rukki kanal

poidega varustatud 2,5 km pikkune kanal mandri ja Hiiumaa vahelisel Rohuküla–Heltermaa laevateel Rohuküla sadama lähedal


rukkikuu

aasta 8. kuu, põhjapoolkeral kolmas suvekuu


rukkiluste

rukkipõllul umbrohuna kasvav kõrreline rohttaim


rukkirääk

punakaspruun hakist väiksem rändlind, kes häälitseb rääksuvalt ja elab peidus


rukola

Vahemere maadest pärinev rohttaim, mille mõrkjamaitselisi lehti kasutatakse salatina

põld-võõrkapsas salati- ja maitsetaimena


rula

kahe rattapaariga lauake, millel seistes sõidetakse (EKSS)


rulapark

rampidega plats või väljak, kus tegeldakse ekstreemspordiga, vahendeiks rulad, rulluisud ja (triki)jalgrattad (EKSS)


ruljas

piklik ja ümmargune, toru või rulli meenutav


rulldeodorant

aplikaatorina kasutatava liikuva kuuliga pudelis deodorant


rullima

rullikujulise pöörleva vahendi või masinaga töötlema, hrl et midagi kokku pressida, tasandada vms


rullis

rullikujulisena, rulli keeratuna
keerdus


rullkardin

akna ülaservas rullile keritav ja sealt allalastav aknakate


rullkonveier

seade lasti, materjali, toodete vm edasitoimetamiseks mööda kõrvu olevaid rulle


rullkõrvits

pikerguste, silindrikujuliste viljadega aiataim, kõrvitsa teisend

kõrvitsa pikerguste viljadega teisend (EKSS)


rullraamat

antiikaegne või hilisem kepi külge kinnitatud ja rulli keeratud (papüürus)riba, millele kirjutatud teksti keritakse lugemisel edasi

vallakogukonna liikmete nimestik Eestis enne 1917. aastat (EKSS)


rullsuusk

lühike suusk, mille mõlemas otsas on väike ratas (lumeta ajal asfaldil sõitmiseks)

väikeste rullidega  suusk lumeta maal liikumiseks (EKSS)


rulltee

seade lasti teisaldamiseks mööda kõrvu olevaid rulle


rum

romaani keel, mida kõneldakse peamiselt Rumeenias ja Moldovas, ka Serbias


rumal

piiratud mõistusega, raske taibuga, väheste vaimuannetega

nõrkade või väheste teadmistega, harimatu

nii iselomustatakse inimest, kel jääb puudu intelligentsusest ja tarkusest


rumalake

(hellitleva pöördumisena armsa inimese poole)


rumalavõitu

veidi või üsna rumal, pigem rumal kui tark


rumalus

nõrgad või vähesed teadmised, harimatus
piiratud mõistusega, raske taibuga olek
rumal olemine


rumb

navigatsioonis tarvitatav suuna või nurga määramise ühik (1/32 nähtava horisondi ringist)

suund mingile objektile, määratakse nurgaga tõelise meridiaani põhjasuunast (EKSS)


rumm

puidu mahuühik, mille aluseks on 1 m<eki-sup>3</eki-sup> virn või ritta laotud puidu maht koos koore ja õhuvahedega

peakatte jäigast materjalist torujas kere


rump

tasakaalu tagamiseks laudadest v lattidest tiibadega varustatud ruhi


rumpel

rooliteljega jäigalt ühendatud hoob laevarooli pööramiseks


rung

auto, traktori vm transpordivahendi kandev raamistik, mille külge on kinnitatud kere, tööseadised vm põhimehhanismid


runo

karjala ja soome (lüroeepiline) rahvalaul


rupphöövel

kumera teraga (tihti ka kumera tallaga) höövel peamiselt nõgusate pindade hööveldamiseks

kumera teraga (tihti ka kumera tallaga) höövel peam nõgusate pindade hööveldamiseks (EKSS)


rups

tapalooma siseelundid vm teisejärgulised tapasaadused (nt pead, sabad, jalad)


rupsik

(hrl nahast) paik jalatsi tallal või kontsal


rupskid

siseelundid, pead, sabad, jalad jm. teisejärgulised tapasaadused, subprodukt(id)


ruraalne

maaelu ja -oluga iseloomustatav, talupoeglik


rusikareegel

lihtsustatud üldjooneline seaduspära, põhimõte või juhis


rusikavõitlus

kaklus, lööming rusikatega hoope jagades


russifitseerima

venepäraseks tegema
venelaseks ümberrahvastama
venestama, venepärastama.


russifitseeruma

vene keelele ja kommetele üle minema, venepäraseks muutuma, venelaste hulka assimileeruma


russiin

ukrainlastele lähedase rahva liige Taga-Karpaatias ja selle lähialadel


russofoobia

vaenulikkus või kartus Venemaa, venelaste ja venepärase suhtes


rusukalle

kivirusu, mis on varisenud astangu või järsu nõlva jalamile (kuhjatiseks)


rusuma

hingelist kannatust põhjustama, vaeva tegema


rusustama

rusudeks, purustatuks ja kasutuskõlbmatuks muutma


rusustuma

purustatuks, lagunenuks ja kasutuskõlbmatuks, rusudeks muutuma


rusutis

psüühiline surve, hingeline ahistus, rusuv tunne


rusutus

sünge, rõhutud meeleolu, rusutud olek
depressioon
raske, halb meeleolu


rutakas

kiirustades toimuv, (liigse) kiiruga, ülepeakaela tehtav


ruteenium

kõva hõbevalge väga vastupidav plaatinametall, keemiline element järjenumbriga 44

keem. element, väga kõva ja rabe plaatinametall (Ru) (EKSS)


rutherfordium

kunstlik radioaktiivne metall, keemiline element järjenumbriga 104


rutiin

juurdunud (tüütuvõitu) harjumus, üksluine korduvus

juurdunud harjumus(ed), üksluine korduvus


rutiinne

alati ühtmoodi toimuv, juurdunud taval, harjumusel põhinev


rutjuma

tugevasti suruma või vajutama
(raskusega, psüühiliselt) rõhuma


ruts

Venemaa ja NSV Liidu suurem rahaühik
Venemaa ja Valgevene rahaühik


rutt

kiiret tegutsemist nõudev olukord, ajahädas olek

võimalikult kiiret tegutsemist nõudev olukord, rutulist sooritamist nõudev tegu


ruttama

kiiresti, kiiruga kuhugi minema, kiiresti liikuma

rutates, tõtates kuhugi minema v. midagi tegema; millegagi kiire olema (EKSS)


ruttu

lühikese ajaga, ilma pikemata
suure kiirusega, kiirustades
suure kiirusega


rutuline

kiiret sooritamist nõudev
kiirustades tehtav või toimuv


ruuge

tumekollane, (punaka varjundiga) helepruun, porgandi- või rebasekarva


ruulima

teistest üle olema, (kõvasti) parem olema, moes olema


ruum

koht, ala või avar pind, mis on vaba või piisav, et miski või keegi kuhugi mahuks

hoone, ehitise, sõiduki vm. sisemus v. selle sisemuse vaheseintega eraldatud osa


ruumala

füüsikaline suurus, mis kirjeldab keha mahtu või aine mahulist kogust


ruumalaühik

mahu mõõtühik, nt liiter, kuupmeeter
ruumala mõõtühik


ruumigeomeetria

geomeetria haru, mis uurib ruumilisi kujundeid


ruumikas

mõõtmete poolest suur ja avar, palju mahutav


ruumikitsikus

hoones olevate ruumide vähesus, puudumine või mahutavuselt ebapiisav olek


ruumikujundus

hoonete sisustamine ja ruumide kujundamine

vastav arhitektuuri ja rakenduskunsti valdkond


ruumiline

kolmemõõtmeline või sellisena tajutav, mitte tasapinnaline, sellise ruumiga seotud

ruumiga seotud, seda moodustav, kolmemõõtmeline v. sellisena tajutav


ruumimeeter

puidu mahuühik, mille aluseks on 1 m<eki-sup>3</eki-sup> virn või ritta laotud puidu maht koos koore ja õhuvahedega

lühikese virnastatud puitmaterjali ruumalaühik: 1 m3 virnastatud puitmaterjali koos vaheruumidega (tähis rm)


ruumiõpetus

matemaatika haru, mis käsitleb ruumilisi (või nendega analoogilisi) vahekordi ja vorme


ruun

muinasgermaanlaste kirjamärk
kastreeritud täkk.


ruunama

isast hobust (täkku) vm isaslooma kastreerima


ruunikalender

muistne ruunimärkidega kalender kimpuseotud lauakestel

kepile v lauakestele lõigatud ruunikirjas kalender (EKSS)


ruupor

kõnelemisel suu ees hoitav lehtritaoline toru, mis helienergiat koondades suurendab heli tugevust ja kuuldekaugust


ruuž

põskedele kantav punane mink
põskedele kantav punane mink (EKSS)


ruut

nelja nurgaga kujund, mille küljed on võrdse pikkusega ja nurgad 90°


ruudus

(suurt määra rõhutavalt:) äärmiselt suur, väga suur


ruutdetsimeeter

pindalaühik, mille aluseks on ruut külje pikkusega 1 detsimeeter, 1/100 ruutmeetrit


ruuter

elektrooniline seade, mis ühendab omavahel kaht või enamat arvutivõrku ning võimaldab nendevahelise andmeside


ruutfunktsioon

matemaatiline funktsioon, mis on esitatud ruutavaldisega y = ax<eki-sup>2</eki-sup> + bx + c ja mille graafikuks on parabooli kujuline joon


ruutkilomeeter

pindalaühik, mille aluseks on ruut külje pikkusega 1 kilomeeter, 1 000 000 ruutmeetrit


ruutkood

väikestest ruutudest koosnev mustvalge ruudukujuline märgistus, millelt saab nt mobiil- või nutitelefoni kaameraga välja lugeda informatsiooni


ruutmeeter

pindalaühik, mille aluseks on ruut külje pikkusega 1 meeter

pindala mõõtühik, mille aluseks on 1 meetri pikkuste külgedega ruut


ruutmillimeeter

pindalaühik, mille aluseks on ruut külje pikkusega 1 millimeeter, 1/1 000 000 ruutmeetrit


ruutsentimeeter

pindalaühik, mille aluseks on ruut külje pikkusega 1 sentimeeter, 1/10 000 ruutmeetrit


ruutu

kaardimast, mille sümboliks on punane romb


rõdu

lahtine rinnatisega platvorm maja välisküljel

maja külge ehitatud pind, mis on kinnitatud välisele seinale

hoone v. ruumi seinast eenduv rinnatisega platvorm (EKSS)


rõhk

(füüsikaline suurus:) mingile pinnale, pinnaühikule levikusuuna poolest risti mõjuv jõud, mida mõõdetakse paskalites (Pa)

jõud, mida gaas või vedelik mingis anumas või ruumis avaldab

kõnes avalduv; (lingvistikas) vahend, mis eristab ja eraldab keeleüksuse tema naaberüksuste hulgas (näit. kõne põhitooni muutus ja hääle intensiivistamine, hääliku pikenemine) (EKSS)


rõhknael

peast ja naelakesest koosnev vahend paberi kinnitamiseks seinale vm alusele

naela meenutav vahend, millega saab paberit näiteks seina või tahvli peale kinnitada


rõhknööp

kahest poolest koosnev kinni surutav nööp

nööp, millel on kaks poolt ning mida saab kokku ja lahti suruda


rõhkside

tugevalt suruv (padjakesega) side, mis asetatakse rohkelt veritsevale haavale verejooksu peatamiseks


rõhku panema

midagi olulisena esile tooma, millegagi eriliselt tegelema


rõhtaed

rõhtsalt püstpostide vahele kinnitatud lattidest tara

vitstega ühendatud paaristeivaste vahele asetatud rõhtsatest lattidest tara, millega piirati suuremaid alasid


rõhtjoon

otse vasakult paremale või paremalt vasakule, maa vm pinnaga rööbiti kulgev joon


rõhtlend

õhusõiduki ühtlane sirgjooneline lend ühel ja samal kõrgusel


rõhtloodne

maaga, horisondiga vm pinnaga rööbiti asetsev või kulgev, Maa raskusjõuga risti asetsev


rõhtpalk

maa vm pinnaga rööbiti, rõhtsalt asetsev palk


rõhtseis

asend võimlemisel või uisutamisel, kus seistakse ühel jalal, kere ette kallutatud, teine jalg taha sirutatud ja käed kahele poole laiali


rõhtsirge

sirge, mis on mingi tasandiga paralleelne

sirge, mis joonisel kulgeb vasakult paremale


rõhttelg

maa vm pinnaga rööbiti, millegi keskel rõhtsalt kulgev (mõtteline) sirgjoon või selline detail


rõhuasetus

millegi rõhutamine, millelegi tähelepanu pööramine


rõhuma

hingelist kannatust põhjustama, vaeva tegema

kedagi alla suruma; oma ülemvõimu all hoidma


rõhumõõtur

riist vedeliku, auru või gaasi rõhu mõõtmiseks


rõhutama

(kõneldes) olulist esile tõstma, olulise väitena ütlema

aktsendiga hääldama; rõhuga lausudes (EKSS)


rõigas

köögiviljana kasvatatav valge sisu ja hrl musta koorega juurikaga aiataim (aedrõika teisend)


rõikhein

põldudel ja teeservadel väga levinud umbrohuna kasvav karedate lehtede, kahvatukollaste õite ja kaelakeed meenutavate viljadega rohttaim


rõivaese

keha kattev ese, mis on valmistatud hrl kangast või nahast

ese, mida inimene kannab, et oma keha katta, näiteks püksid, seelik või särk


rõivamood

rõivaste, rõivastuse stiil ja üldilme (läbi aegade või mingil ajal, ka mingile sihtrühmale suunatult)


rõivastama

kellelegi riideid selga (ja jalatseid jalga) panema


rõivastuma

end riidesse panema, endale riideid selga (ja jalatseid jalga) panema


rõivastus

keha katvad, seljas kantavad riideesemed (ka jalatsid)


rõivistu

ruum üleriiete ja tänavajalatsite ajutiseks hoidmiseks (nt teatris, restoranis, koolis)


rõkatama

korraks, äkitselt (rõõmust) hõiskama või käratsema (hakkama)


rõkatus

äkiline, järsk (rõõmust) hõiskamine või käratsemine


rõkkama

valjusti, hoogsalt hüüdma, rõõmust hõiskama, rõõmsalt käratsema


rõngakedrik

ookerkollaste või pruunide eestiibadega karvane liblikas, kelle röövik kahjustab peamiselt viljapuude õisi ja lehti (Malacosoma neustria)


rõngas

(asendi kohta:) nagu kokkurullitult kõveras või keerdus


rõngaspind

(kujutavas geomeetrias:) pöördpind, mis tekib ringjoone pöörlemisel ümber telje, mis asetseb selle ringjoone tasapinnas, kuid ei läbi ringjoone tsentrit


rõngasrist

ringiga ümbritsetud rist sümbolina (nt hauamärgina)


rõngasrüü

endisaegne ülakeha kattev kaitserõivas, mis on valmistatud väikestest metallrõngastest


rõngassaar

korallrahu, mis rõngana ümbritseb madalat laguuni ja koosneb väikestest saartest ja karidest


rõngassärk

väikestest metallrõngastest valmistatud kaitserõivas (EKSS)


rõngasudu

mõõduka massiga tähtede plahvatamise tagajärjel kerakujuliselt paisuv jäänuk-udukogu, mille keskel paikneb ülikuum kääbustäht


rõngel

Vene köögist pärinev nisujahust rõngakujuline kuivik


rõngussid

hõimkond usse (nt vihmauss, kaan), kelle kere koosneb paljudest rõngaslülidest, millest igaüks sisaldab tähtsaimate elundkondade osi


rõske

veidi märg või vettinud, niiske ja (veidi) külm


rõskus

veidi märg, vettinud olek, niiskus ja (vähene) külmus

rohkelt veeauru sisaldav ja hrl. ka jahe


rõugearm

rõugevilli kooriku irdumisel nahale jääv eluaegne arm


rõugevaktsiin

rõugetevastaseks kaitsesüstimiseks kasutatav vaktsiin


rõugutaja

muinaseestlaste sünnitajaid ja rinnalapsi kaitsev jumal

nõid, eeskätt laste vaigistaja või ravija; pseudomütoloogiline sünnitajaid ja rinnalapsi kaitsev olend (EKSS)


rõve

(hrl sõnalise väljenduse kohta:) sündsustunnet jämedalt riivav või solvav


rõõm

heaolu-, rahuldus-, lõbutundega seotud hingeline seisund, heameel


rõõmsalt

rõõmsa meelega, heameele tundega
rõõmsa meelega, head meelt tundes


rõõmsameelne

nii iseloomustatakse inimest, kel on peamiselt positiivsed emotsioonid


rõõmulik

heameelt, rõõmutunnet väljendav või tekitav


rõõmurull

(rõõmsameelse ja päikeselise inimese, eriti lapse kohta)


rõõmustama

kellelegi rõõmu tegema, kedagi rõõmsaks muutma


rõõmustlema

rõõmu tundma, rõõmus olema
rõõmsaks muutuma


rõõmutüdruk

tasu eest meestega seksuaalvahekorda astuv naine


rõõsa

roosaka, kergelt õhetava (näo)värviga
värske jume või välimusega


rõõsk

(piima, koore kohta:) hapendamata, hapnemata, värske

odra- või jämedast nisujahust ja rõõsast koorest valmistatud madal ümmargune leib


rõõsk koor

piimast eraldatav teatava rasvasisaldusega osa, mida kasutatakse või, kohvikoore ja vahukoore valmistamiseks ning hapendamiseks


räbal

väljanägemiselt katkine, (just nagu) rebitud, narmendav ja hrl ka vana


räbalane

väljanägemiselt katkine ja kulunud, narmendav


räbalapundar

(inimese kohta, kes on näruselt ja räbaldunult riides)


räbalduma

väljanägemiselt katkiseks ja kulunuks, (just nagu) rebituks, narmendavaks muutuma


räbu

metallide sulatamisel, rauatöötlemisel või tahkekütuse põlemisel tekkiv paakunud või kokkusulanud tuhaosakestest koosnev jääk

metallisulatuses vedelmetalli pinnale tekkiv kergsulav mineraalse sulami kiht, mis tahkudes muutub kivi- v. klaasitaoliseks aineks.


räbusti

metallide töötlemisel kasutatav lisand, mis puhastab metalli, kaitseb teda oksüdeerumise eest ja muudab ta voolavamaks

metallisulatisele lisatav materjal, mis tekitab räbu (EKSS)


räga

tihedasti ja korratult kuhjunud või põimunud oksad, puud, taimevarred vms


rägane

korratult põimunud oksi, taimevarsi vms, räga ja risu täis


rägapart

tagasihoidliku pruunikashallika sulestikuga väike part

(Anas querquedula) on partlaste sugukonda pardi perekonda kuuluv ujupart


rägastik

tihedalt, läbipõimunult kasvavate taimede kogum


rägin

kärisev, ragisev heli, mis hrl viitab, et miski pole päris korras


rägisema

ebapuhast kergelt ragisevat heli kuuldavale tooma


rägistama

kärisevat, ragisevat heli tekitama või kuuldavale tooma


rähakõrb

terava kivipuruga kaetud või palja kaljuse pinnaga kõrbeala


räige

(solvangu vm ebasündsa ilmingu kohta:) sisult või laadilt eriti sündmatu või jultunud, moraalselt vm mõttes väga, karjuvalt sobimatu


räitsakane

niisketest lumehelvestest, räitsakatest koosnev


räitsakas

suur ja kohev (märg, niiske) lumehelves
(märg) lumehelves.


räks

väike, peamiselt kringlikujuline rauast või terasest riist, mida vastu tulekivi lüües saadakse süütamiseks vajalik säde


räme

(hääle, heli kohta:) madal, kähe ja kärisev, mitte puhas


rämps

millegi räpased, reostavad jäätmed, tarbetu kraam või koli

asjad, mis on prügikasti või avalikku kohta maha visatud, näiteks paberid, purgid ja pudelid


rämpspost

reklaami, petuteateid vms sisaldavad soovimatud meilid, mis risustavad adressaadi arvutit, mingit veebifoorumit vms


rämpsuhunnik

hunnikusse kogutud või kuhjunud äravisatud asjad vm jäätmed


ränd

liikumine paigast paika, pikem teekond jalgsi vm viisil, hrl liikudes uuele asualale või reisides


rändama

paigast paika, pikkade vahemaade taha liikuma, hrl siin-seal vahepeatusi tehes (nt matkates, reisides)

kasut. seoses suunatud liikumisega (millegi kuskile panemise v. toimetamisega) (EKSS)


rändeluviis

eluviis, mille puhul vahetatakse korrapäraselt elupaika


rändeos

viburi(te) abil vees liikuv eos ainuraksetel organismidel (nt teatud vetikatel)


rändetee

lindude ja loomade liikumistee rände ajal


rändkarjakasvatus

karjakasvatus, kus karjaga liigutakse ühelt karjamaalt teisele (eriti rändrahvaste tegevusalana)


rändkarjane

aasta ringi väljas oleva, karjamaalt karjamaale liikuvate loomade karjataja


rändkaubitseja

hrl endisajal paigast paika rännanud kaupmees


rändkauplus

liikuvaks müügipunktiks kohandatud sõiduk, kus müüakse peamiselt toiduaineid ja esmatarbekaupu


rändkivi

hrl mandrijääga esialgsest asukohast teisale kandunud suur kivikamakas


rändlema

asuala või elupaika vahetades ringi rändama, nomaadina elama

asuala v. elupaika vahetades ringi rändama


rändneer

puuduliku kinnitusega neer, mis võib paigalt nihkuda


rändrahn

ebamäärase kujuga suur (hrl. purdkivimist) kivikamakas


rändrohutirts

hiigelsuurtes parvedes rändav ja oma teel sageli kogu taimse elu hävitav kahjurputukas


rändrott

Kagu-Aasiast üle terve maailma levinud kodurotist pisut suurem rott


rändtirts

hiigelsuurtes parvedes rändav ja oma teel sageli kogu taimse elu hävitav kahjurputukas (Locusta migratoria) (EKSS)


rändtäht

(Päikese ümber tiirleva taevakeha, planeedi kohta)


rändur

inimene, kes on reisil, liigub paigast paika

inimene, kes armastab ringi liikuda, reisida

paigast teise rändav v. rännata armastav isik


rängalt

(intensiivsust väljendades:) põhjalikult, tugevasti, kõvasti, väga

valjul ja karmil moel, hrl midagi ütlema.


rängemalt

(hrl ühenduses kannatuste, vaevustega:) millegagi võrreldes veel rohkem rängalt


räni

looduses ühendeina esinev halli värvi ja metallilise läikega kristalne aine, omadustelt mittemetall, keemiline element järjenumbriga 14


ränidioksiid

maakoores leiduv värvitu kristalne aine, räni ja hapniku ühend


ränikarbiid

kunstlikult toodetud, teemandi välimuse ja tugevusega räni ja süsiniku ühend, mida kasutatakse elektroonika- ja autotööstuses, samuti poolvääriskivina


ränikivi

ränidioksiidist koosnev muguljas orgaaniline aine, kvartsi teisend


räniliiv

peamiselt kvartsi teradest koosnev liiv, mida kasutatakse nt klaasitööstuses, ehitusmaterjalide valmistamiseks


ränilukk

endisaegne relvalukk, milles püssirohu süütas kukele kinnitatud ränikivi löök vastu tulerauda

mehaaniline tulirelva süütamisseade, kus kasutatakse ränikivi


ränimuda

väga peen ja pude, peamiselt ränist (ränivetikate kodadest) koosnev sete


Räniorg

elektroonikatööstuskeskusena tuntud piirkond USA-s Californias San Fransisco lahe kagu- ja lõunakaldal


ränipuit

okaspuude puidurike, mille korral tihenenud aastarõngastega puit on muutunud kõvaks, kuid rabedaks

reaktsioonpuit, mis moodustub enamasti okaspuude okste alumistel külgedel ja viltustel või kõveratel tüvedel


räniskelett

(fossiilina hästi säiliv) räni ühendeid sisaldav skelett (nt käsnadel)


ränivetikad

klass üherakulisi ränikestaga organisme (protiste)

varasema käsitluse järgi hõimkond üherakulisi või koloonialisi ränikestaga vetikaid


ränk

rohket pingutust, vaeva nõudev või põhjustav


rännak

liikumine paigast paika, pikem teekond jalgsi vm viisil, hrl liikudes uuele asualale või reisides

sõj vägede käsukohane liikumine ühest asukohast teise (jalgsi v. veokitel) (EKSS)


ränne

rahvastiku ümberasumine omal maal või ühelt maalt teisele


rännumees

inimene, kes on reisil, liigub paigast paika

inimene, kes armastab ringi liikuda, reisida


räntsakile

(lohakalt, lõdvalt) lebavasse, lösutavasse asendisse


räntsatama

hooga või löögiga kukkuma, langema või paiskuma, seejuures järsku heli tekitades


räpakas

suure hooga, (liiga) kiiruga tegutsev
ülepeakaela, lohakalt tehtud


räpakäi

(räpase, lohaka inimese kohta)
räpase, lohaka inimese kohta (EKSS)


räpane

mitte puhas, kasimata, mustust või prügi täis


räpnaauk

auk rehetoa või sauna soemüüri seinas või laes, et välja lasta suitsu ja vingu


räpp

millegi räpased jäätmed või miski räpaseks, määrdunuks tegev

levimuusikastiil, millele on iseloomulik kõneline laulmine muutumatu, pealekäiva rütmi saatel


räppetomp

seedimatuist toiduosadest koosnev väljaoksendatav tomp mõnedel lindudel


räppmuusika

kõneline laulmine, mis seisneb kiire riimitud kõne esitamises muusika saatel, afroameerika päritolu muusikastiil


räsima

rebima (ja viga tegema), kiskudes, muljudes vm viisil lõhkuma või rikkuma

raputama, sasima, rebima (ja viga tegema); tallates, muljudes vm. viisil rikkuma


rässakas

(nt inimese, looma, mõne kehaosa, puu kohta:) madalat kasvu, kuid sitke ja tugev


rätik

hrl ruudukujuline või kolmnurkne riidest ese peas, kaelas või õlgadel kandmiseks

riideese, millega saab katta pea või mille saab panna õlgade ümber

(hrl. neli- v. kolmnurkne) riidest ese kindlaks otstarbeks


rätipea

(islamiusulise, moslemi kohta, ka sõimusõnana)


rätsep

meeste ja naiste pealis- ja ülerõivaid kujundav ja valmistav oskustöötaja

inimene, kelle töö on riideid valmistada

meeste ja naiste pealis- ja ülerõivaid valmistav oskustööline


rätsepaiste

isteasend harkis reite ja ristis jalgadega


räusk

erkpunase suure noka ja musta lagipeaga varesesuurune lind


räuskama

läbisegi (vihaselt, lärmates) kisama, kõrgendatud häälega õiendama või karjuma


Rävala

muinasmaakond Põhja-Eestis Tallinna ümbruses


rääbakas

lohakil, katkutud, räsitud välimusega
kehvas seisundis, armetu


rääk

punakaspruun hakist väiksem rändlind, kes häälitseb rääksuvalt ja elab peidus

punapruun hakist väiksem peidulise eluviisiga rääksuvalt häälitsev rändlind (Crex crex)


rääkija

see kes räägib, oskab mingit keelt
see, kes räägib


rääkima

suuliselt sõnu, lauseid moodustama, sel teel ennast väljendama

suu ja keele abil sõnu ja lauseid moodustama, sel viisil ennast väljendama


rääkimata

osutab sellele, mille kohta kehtib eespool väidetu endastmõistetavalt


rääkimatagi

(millegi iseenesestmõistetava, üldiselt teadaoleva kohta)


rääksuma

(hrl rukkiräägu häälitsemise kohta:) kärisevat rämedavõitu häält tegema


rääma

korratusse, laostunud olekusse, prahist, risust täitunuks


räämane

lohakil, laostunud, risustunud olekus, pikalt kasimata, korrastamata


räästaalune

katuse seintest üle ulatuvate äärte alune ruum või ala

katuse seintest üle ulatuvate äärte alune ruum v ala (EKSS)


räästakarniis

hrl hoone katuseserva all horisontaalselt ümber kogu ehituse ulatuv etteulatuv kaunistatud ülaserv


räästapärlin

sarikaid kandev müüri pealmine palk või pruss

sarikaid kandev seina pealmine palk (EKSS)


räästapääsuke

hoone välisseina külge (hrl räästa alla) savipesa ehitav sinimusta seljapoole ja valge kõhualusega pääsuke


räästarenn

vihmaveerenn katuseserva küljes
vihmaveerenn räästaserva küljes (EKSS)


räästool

kirikus kõrgemal asetsev rinnatisega ümbritsetud kõnetool, kust vaimulik jutlustab


rääsuma

rasvade, õli toimel, hrl kauasest seismisest ebameeldivat lõhna või maitset omandama

seistes halvaks, traaniseks, kibedaks minema


rääts

vitstest, juurtest või peergudest madal korv

vitstest, juurtest v. peergudest madal korv


räätsad

jalanõu alla kinnitatavad laiad (võre)tallad lumel või soos käimiseks


räätsakil

kumaras asendis, kõhuli või rinnuli millegi peal või najal


räätsakile

kumarasse asendisse, kõhuli või rinnuli millegi peale või najale

lohakalt, lõdvalt istuvasse või lebavasse asendisse


rögane

(köha kohta:) hingamisteede eritise, väljaköhitava rögaga seotud


rögin

madal ebapuhas kärisev ja korisev häälitsus (nt hingamisteede ummistuse tõttu)


rögisema

madalat ebapuhast kärisevat ja korisevat häälitsust kuuldavale tooma (nt hingamisteede ummistuse tõttu)


röhatama

hrl söömisel-joomisel iseeneslikult maost suhu tekkivat õhku järsult, ebameeldivat heli tekitades suu kaudu välja laskma


röhatis

hrl söömisel-joomisel tekkiv õhu iseeneslik väljumine maost suhu ja sealt välja ebameeldiva heli saatel


röhitsema

(korduvalt) hrl söömisel-joomisel iseeneslikult maost suhu tekkivat õhku järsult, ebameeldivat heli tekitades suu kaudu välja laskma


röhkima

(sea häälitsemise kohta:) „röh-röh”-kõlaga häälitsust kuuldavale tooma


röntgeenium

kunstlik radioaktiivne metall, omadustelt siirdemetall, keemiline element järjenumbriga 111


röntgen

röntgenikiired; röntgenikiirtega läbivalgustamine v. pildistamine (EKSS)


röntgeniaparaat

röntgenikiirguse tekitamise ja kasutamise seade


röntgenikiired

väga lühikese lainepikkusega elektromagnetiline kiirgus, mida kasutatakse nt meditsiinis


röntgenipilt

röntgenikiirguse teele asetatud objektist saadud (digi)pilt


röntgenuuring

uuring röntgenikiirte abil, röntgenoloogiline uuring


röster

seade, mille abil pruunistatakse saia- või leivaviile

masin, mis soojendab saia või leiba, et see kõvemaks ja pruunimaks läheks

leiva või saia kuuma õhuga töötlemise seade


röstima

(hrl kohvi, saiatoodete, pähklite vm kohta:) kuivalt kuumutama ja (kergelt) pruunistama

toiduainet v. toitu kuivalt kuumutama ja (kergelt) pruunistama, grillima (EKSS)


rööbas

ovaalne metallsüdamiku ja puust kattega varb rööbaspuudel


rööbasbuss

ühest kuni kolmest vagunist koosnev kerge rong, mille juhtimisseadmed on vaguni mõlemas otsas


rööbe

maismaasõiduki roomikute või ühe silla rataste vahekaugus

kaks teineteisest kindlale kaugusele kinnitatud rööbast


rööbiti

(asendi kohta:) üksteisest igas punktis võrdsel kaugusel või üksteise kõrval


rööbitine

üksteisest igas punktis võrdsel kaugusel või kõrvuti asetsev


rööbits

metalli- või puidutöödel kasutatav riist, mis võimaldab kanda töödeldavale pinnale paralleelseid märkejooni ja mõõtmeid


röögatama

korraks, lühidalt hrl ehmatusest, valust väga valjusti, läbilõikavalt karjuma

sel viisil midagi hüüdma või käsku andma


röökima

väga valjusti, läbilõikavalt karjuma, kõva häälega kisendama, nt valust, häda tõttu

valju (ebameeldivat) häält kuuldavale tooma

kõvasti karjudes, kisendades rääkima, hüüdma vms.


rööpaline

sügavate rattajälgedega tee- või maapinnas


rööpapaar

kaks rööbast, mis on kinnitatud teineteisest kindlale kaugusele


rööpast välja

seisundisse, kus meelekindlus, emotsionaalne tasakaal, enesevalitsus on kadunud


rööpjoonlaud

rööpjoonte tõmbamise vahend, mis koosneb kahest, teineteisega kahe ühepikkuse kangi abil liikuvalt ühendatud joonlauast


rööpkülik

nelja nurgaga kujund, mille teineteise vastas olevad küljed on igas punktis võrdsel kaugusel

paarikaupa rööpsete külgedega nelinurk  (EKSS)


rööplüke

(geomeetrias:) teisendus, mille korral kujundi kõik punktid liiguvad ühes ja samas suunas edasi võrdse pikkusega lõigu võrra


rööplülitus

elektriahela elementide ühendusviis, mille korral kõikidele elementidele on rakendatud ühesugune pinge


rööptahukas

(geomeetrias:) keha, mille kõik tahud on rööpkülikud


rööpvorm

(hrl sõnade kohta:) võrdväärselt kasutatav sõnavorm


röötsakil

kumaras asendis, kõhuli või rinnuli millegi peal või najal

viltuses asendis, lohakalt piakli vajununa.


röötsakile

kumarasse asendisse, kõhuli või rinnuli millegi peale või najale

lohakalt, lõdvalt istuvasse või lebavasse asendisse


rööv

võõra vara äravõtmine selle ebaseadusliku omastamise eesmärgil, kasutades vägivalda või sellega ähvardades


röövel

inimene, kes vägivaldselt omastab võõrast vara, tegeleb röövimisega, sageli röövlijõugu liige

inimene, kes teiselt midagi vägivalda kasutades ära võtab


rööveluviis

eluviis, mille puhul üks organism toitub teisest organismist


röövik

liblika ussitaoline vastne, kellel on pea, kolm paari rindmikujalgu ja 2–5 paari tagakehajalgu


röövikujärk

umbes kuu aega kestev vastse arenemise järk liblikail


röövima

võõrast vara vägivalla või ähvarduste abil omandama

vägivalla või ähvarduste abil kelleltki midagi ära, endale võtma


röövkajakas

tundra ja arktiliste saarte kajakasuurune konksja noka ja valdavalt tumepruuni sulestikuga röövlind


röövkala

teistest kaladest, kahepaiksetest vm väikestest selgroogsetest toituv kala (nt haug, säga)

teistest kaladest, kahepaiksetest vm. väikestest selgroogsetest toituv kala


röövlibande

rühm ühiselt röövimisi sooritavaid inimesi


röövlind

teistest lindudest või loomadest toituv lind (nt merikotkas, öökull, hiireviu)

teistest lindudest v. loomadest toituv lind


röövlinägu

röövel, röövli käitumisega inimene (ka sõimusõnana)


röövloom

teistest loomadest toituv loom (nt hunt, jääkaru, nirk)


röövmajandamine

(seadusetusel põhinev) majandamine suure kasumi saamiseks püsiva tootlikkuse eest hoolitsemata


röövmõrtsukas

inimene, kes röövimise käigus tapab teise inimese


röövtiir

erkpunase suure noka ja musta lagipeaga varesesuurune lind


rüblik

elavaloomulise, paigalpüsimatu, vallatu lapse kohta


rüdi

peamiselt mererannikuil elutsev hallpruuni üla- ja heledama alapoolega kuldnoka- kuni rästasuurune lind


rügama

vaeva nägema, kõigest jõust tööd tegema, millegi nimel (väsimatult) pingutama

ennast säästmata rasket tööd tegema, vahetpidamata, vaeva nähes töötama, (tööd) rühmama; millegi kallal vaeva nägema


rühikas

sirge selja, püstise (ja hoogsa) kehahoiakuga, hea rühiga


rühkima

(jõudu pingutades, ka vastupanu ületades) visalt edasi liikuma (käima v. sõitma), kuhugi suunduma


rühm

(väike) hulk inimesi, esemeid vm, mis asuvad, tegutsevad üheskoos ühes kohas või lähestikku või kuuluvad kokku muul moel

inimesed (või asjad), kes on ühes kohas koos või mingil moel seotud

17-24 lapsest koosnev hulk, kes käivad koos lasteaias


rühmanäitus

kunstnike, fotograafide vm loomeinimeste tööde ühine väljapanek


rühmatreening

saalis, basseinis vm toimuv treening, milles osaleb hulk inimesi (nt aeroobika, vesivõimlemine)

treening, kus treenib koos palju inimesi


rühmatöö

õppe- või loometegevuse vorm, kus tegutsetakse üheskoos ja tulemuseni jõutakse ühistööna

selline viis õppida, kus tegutsetakse koos ja kus töö valmib ühiselt


rühmavanem

maismaavägede väeüksust, rühma juhtiv isik, hrl nooremohvitser


rühmeldama

pidevas ja hoogsas tegevuses olema, (siia-sinna liikudes) talitama, tööd rügama


rühmitama

teataval viisil, mingi tunnuse alusel rühmadeks jaotama või koondama


rühmiti

hulgakaupa koos, rühmadena, rühm korraga

rühmade kaupa, rühmadena, ka mitu rühma üheskoos


rühmitis

(väike) hulk inimesi, kes tegutsevad üheskoos hrl ühise (poliitilise) eesmärgi nimel


rühmituma

teataval viisil, mingi tunnuse alusel rühmadeks, rühmadesse jaotuma või koonduma


rühmitus

ühesuguste arusaamade ja tõekspidamistega (teistele vastanduv) inimeste rühm


rüht

inimese kehahoid seismisel, kõndimisel ja istumisel


rühvelkultuur

taim, mida kasvatatakse vaheltharimisega (nt kartul, mais, juurvili)

vaheltharitav kultuur (näit. kartul, mais, juurvili)


rüiu

(vaipade valmistamise viis:) sõlmtehnika üks liike, mille puhul sõlmenarmad on pikad ja sõlmeread paiknevad hõredalt

sõlmtehnika liik, mille puhul sõlmenarmad on pikad ja sõlmeread paiknevad hõredalt (EKSS)


rükkima

midagi rasket vedama või tassima, pingutusega tõstma või lükkama


rümp

ilma jäsemete, pea ja sisikonnata looma, linnu, ka kala lihakeha


ründaja

peamiselt ründeülesannetega võistleja sportmängudes, nt jalgpallis, võrkpallis


ründama

riigile vm vastaspoolele relvastatud jõuga kallale tungima, et seda alistada

kellegi vastu füüsilist jõudu kasutama, et talle kahju teha

kedagi tugevalt, vägivaldselt milleski süüdistama


ründemängija

peam. ründeülesannetega võistleja sportmängudes (näit. jäähokis, jalgpallis)


rüngas

ebamäärase kujuga suur kamakas või tomp (nt selline kivi, jää, pilv)


rünkjas

rüngastega (kamakatega, tompudega) kaetud, rünkaid täis


rünkpilv

püstsuunas arenev tihe tasase alusega rünkakujuline madal pilv


rünnak

äge ja vägivaldne, sageli relvastatud kallaletung kellelegi või millelegi

sõjaline pealetung, kus hrl tulistatakse kõikidest relvadest


rünnakrühm

sõjalise rünnaku vm eriülesande täitmiseks moodustatud rühm


rünnakrühmlane

sõjalise rünnaku vm eriülesande täitmiseks moodustatud rühma võitleja


rünne

aktiivne tegutsemine, et mingit sihti saavutada või midagi endale allutada


rüoliit

rohke ränisisaldusega vulkaaniline kivim


rüpepoiss

sigivusmaagia eesmärgil peiukodus pruudi sülle pandud poisike (endisaegse pulmakombena)

sigivusmaagia eesmärgil pulmas pruudi sülle pandud poisike


rüperaal

väike arvuti, mida saab endaga kaasas kanda


rüpp

hrl naise alakeha ja reite kujundatud nurk istumisel

suur silindriline hõredalt punutud korv heina või põhu vedamiseks


rüps

rapsile lähedane kollakasroheliste karvaste lehtedega rohttaim, mida kasvatatakse õli- ja söödataimena


rüsa

loguks või vanarauaks sõidetud auto vm sõiduvahend

vitsrõngastest ja neile tõmmatud võrgust koosnev pikisuunas kokkusurutav kalapüünis


rüselema

tihedalt koos olles üksteise külge puutudes tõuklema, tõugeldes trügima

maadlema, rammu katsuma; sülitsi kaklema


rüselus

kätega üksteisest haarates, käsitsi kaklemine või võitlemine


rüsijää

ebatasane, jääkuhjatiste ehk rüsidega mere-, jõe- või järvejää


rütm

liikumise, heli vm (tugev) korrapärane vaheldumine või kordumine

see, kuidas helid või liigutused regulaarselt korduvad

(üldisemalt:) samasuguste v. sarnaste nähtuste vaheldumine looduses v. elus, inimtegevuses (EKSS)


rütmibluus

popmuusika žanr, mis kujunes välja 1940-ndatel Ameerika Ühendriikides seguna džässist, bluusist ja gospelist


rütmihäire

(hrl südame kohta:) ajutine kõrvalekalle normaalsest, korrapärasest rütmist


rütmikas

(muusikaliste helide kohta:) hoogne, kiire tempoga, rõhutatud rütmiga


rütmiline

rõhkude, liikumise vm korrapärase vaheldumisega seotud, teatava rütmiga seotud

ühtlaselt kindlas rütmis toimuv v. kulgev


rütmitu

ebaühtlaselt kulgev või toimuv, korrapärase rütmita


rüve

(hrl usuga ühenduses:) sündsusetuks, ebapuhtaks peetav, pühitsemata või patune, ettekirjutusega mittelubatud


rüvetama

moraalselt määrima või rikkuma, pühadust teotama, häbisse saatma

moraalselt määrima v. rikkuma; häbistama


rüvetuma

moraalselt määrdunuks või rikutuks saama, pühadust teotades häbisse sattuma


rüüpama

sõõmu, lonksu, suutäit võtma
aegamisi, lonkshaaval jooma
sõõmu, lonksu, suutäit võtma (EKSS)


rüüs

plisseeritud või kroogitud kaunistusriba rõival vm, kitsas volang


rüüstama

tahtlikult lõhkuma ja hävitama, väärtuslikust paljaks röövima


rüüsteretk

hrl vanal ajal vaenlase rüüstamiseks ettevõetud sõjaretk


rüüsvili

vili, mille moodustumisel osalevad peale sigimiku ka muud emakaga liitunud õie osad (õiepõhi, õiekate vm)


rüüt

lagerabas pesitsev, põldudelt toitu otsiv vilistava lauluga tuvisuurune rändlind

tülllaste sugukonda kuuluv lind, on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse


rüütama

pidulikult ehtides riietama, pika vabalt langeva riietusesemega katma

midagi ehtima, millelegi pidulikku välimust andma


rüütel

rüütliseisusse kuuluv raskerelvastusega ratsasõjamees keskaja Lääne-Euroopas

rüütlitiitlit kandev isik Inglismaal ja Prantsusmaal


rüütelkond

aadli privilegeeritud korporatsioon, omaaegne seisuslik omavalitsusorgan

aadli privilegeeritud korporatsioon, seisuslik omavalitsusorgan (EKSS)


rüütellik

rüütlile omane, hrl vapper, õilis ja heade kommetega


rüütlikirjandus

kirj rüütlielu ja -voorusi idealiseeriv keskaegne kirjandussuund (EKSS)


rüütliluule

rüütlielu kajastav vormirikas lüüriline luule keskajal


Rüütlirist

Saksamaal 1939. aastal asutatud autasu lahinguvälja vapruse või õnnestunud juhtimise eest Kolmanda Riigi ajal


rüütliturniir

keskaja rüütlite võistlusmängud relvakäsitsusoskuse demonstreerimiseks


s

Euroopa rahaliidu liikmesriikide ja mitme muu riigi (nt USA, Kanada, Austraalia, Uus-Meremaa) väiksem rahaühik

väiksem rahaühik, mis moodustab 1% paljude riikide suuremast rahaühikust, näiteks eurost ja dollarist


SA

organisatsioon, mis on asutatud selleks, et kedagi või midagi rahaliselt toetada

ühiskondlik asutus, mis korraldab raha andmist teatud kindlal eesmärgil, näiteks teaduslikeks uuringuteks või heategevuseks


sa

sõna, millega kõneleja osutab kuulajale, sellele, kellega räägitakse (kes sageli on kõneleja hea tuttav)


saabel

ratsaväes kasutatav kõver mõõk
ratsaväes kasutatav kõver mõõk (EKSS)


saabuma

kohale jõudma, (kuhugi) pärale jõudma
kohale jõudma, kuhugi tulema
(ajaliselt) algama


saabumiskohv

seminari vm ürituse algul tulijatele pakutav kohv


saad

kuivast heinast tehtav ajutine kuhilas heina järelkuivatamiseks ja kokkuvedamiseks kuhja või küüni


saadan

(religioosses ja mütoloogilises maailmapildis:) jumalavastane, inimesi jumalast irrutav kuri vaim


saadanahing

leebe kirumissõna, mida kasutatakse millegi või kellegi üle pahandades, midagi taunides, harvemini imestuse või üllatuse korral


saadanlik

hukatusse viiv, ebainimlikult kuri, pöörane või metsik

saatanale või kuradile omane või neid meenutav


saadaval

otsekohe olemas, osta, võtta või kasutada


saade

raadio või televiisori vahendusel teavet, meelelahutust vm pakkuv jutt, film vms

see, mida sa televiisorist vaatad või raadiost kuulad

andmejaamade vahel loodud seos, mis hõlmab ühenduse sisseseadmist, sõnumite edastust ja ühenduse lahutamist


saateks

(mingile tegevuse või nähtusega koos esineva, seda saatva asjaolu kohta)


saadetis

pakk, kiri vm, mis saajani toimetatakse postiga vm viisil


saadik

teatavast ajast alates, mingist ajast peale

riigi diplomaatiline esindaja teises riigis


saadikurühm

riigikogu, parlamendi vm riikliku esindusorgani liikmetest teataval alusel moodustatud rühm (nt erakondliku kuuluvuse, tegevusvaldkonna järgi)


saadus

miski, mis on millestki saadud, hrl looduslikust lähteainest saadud toiduaine või toode (ka nt naftasaadus)


saagikas

(hrl taimesordi kohta:) head, rikkalikku saaki andev, palju vilju kandev


saagikoristus

teravilja- vm põllu- või aiasaagi koristamine


saagikus

põllu- või aiakultuuri(de) keskmine saak kasvupinna ühiku või viljapuu kohta, (mõõdetav) võime saaki anda

põllu- v. aiakultuuri(de) keskmine saak kasvupinna ühiku v. viljapuu kohta


saagima

saega edasi-tagasi liigutusi tehes puud, metalli vm materjali lõikama või tükeldama

poogenpillide, eriti viiuli mängimise kohta


saagis

see, mis tootmisel, töötlemisel vm puhta saagina saadakse

see, mis tootmisel v. töötlemisel puhta saagina saadakse (EKSS)


saajad

endisaegne või endiaegsete tavade kohane pulmapidu


saajarahvas

(endisaja pulmakombestikus:) (peiupoolsed) pulmalised


saajavanem

(endisaja pulmakombestikus:) peamine peiupoolne pulmategelane


saak

see, mida põllul või aias kasvatatud kultuurtaimedelt saadakse (nt puuviljad, mugulad, seemned)

see, mis on saadud kindla tegevuse tulemusena

see, mis saadakse v. on saadud mingi (sihipärase) tegevuse tulemusena


saal

rohkem või vähem inimesi mahutav avar ruum koosolekuteks, etendusteks, näitusteks vm üritusteks

suur ruum, kuhu mahub palju inimesi ja kus toimuvad näiteks kontserdid

korteri v elamu avar esindustuba vastuvõttudeks, tantsuõhtuteks jms (EKSS)


saale

võlli vms toetav masinaosa, kus laagrile toetuv võlli vm detaili tugiosa libiseb laagrikeres asetsevas puksis või liual


saalibändi

siseruumides mängitav jäähokit meenutav sportmäng


saalihoki

siseruumides mängitav jäähokit meenutav sportmäng (EKSS)


saalijalgpall

siseruumides mängitav jalgpalli meenutav sportmäng


saalima

programmi üleviimine kiirest mälust aeglasse mällu ja vastupidi


saalitreening

siseruumis, saalis toimuv treening
treening spordihoones


Saalomoni otsus

ootamatu, rabav, kuid tark ja õiglane otsus


Saalomoni Saared

riik Okeaanias Melaneesias, hõlmab suurema osa samanimelisest saarestikust


saam

Norra, Rootsi, Soome põhjaosas ja Venemaal Murmanski oblastis elava rahva liige


saama

väljendab millegi tulemist kellegi omaks, omandisse, valdusse või kasutusse

kui sa kelleltki midagi <eki-highlight>saad</eki-highlight>, siis sul tekib võimalus seda kasutada, sulle antakse midagi

esineb sisult 1. isikut (v. impersonaali) esindavates passiivilausetes (olevikus; lihtminevikus)


saada

otsekohe olemas, osta, võtta või kasutada


saamahimuline

selline, kes on ahne, kasusaamisest lähtuv


saamatu

mingil alal (veidi) oskamatu, ilma osavuseta, oskuste poolest abitu

nii iseloomustatakse inimest, kes ei oska, ei saa hakkama mingite tegevustega


saami keel

soome-ugri keel, mida kõnelevad Rootsis, Norras, Soomes ja Venemaa Koola poolsaarel elavad saamid


saanitee

reega või saaniga sõitmiseks sobiva lumikattega tee


saapaheide

(spordiala:) kummisaapa heitmine võimalikult kaugele


saapamääre

määrdeaine saabaste puhastamiseks ja neile läike andmiseks


saapasäär

saapa ülemine osa, mis katab inimese jalasäärt pöiast ülespoole (nt pahkluuni, põlveni, reieni)


saar

raske, kõva ja elastse puiduga paljuliigiline lehtpuu või -põõsas

igast küljest veega ümbritsetud (mandrist väiksem) maismaa-ala (EKSS)


saaremaalane

Saaremaa elanik
Saaremaalt pärit inimene


saarlane

Saaremaa elanik
Saaremaalt pärit inimene
saar(t)e elanik (EKSS)


saarlava

enam-vähem tasase pinna ja järskude, sageli astanguliste nõlvadega eraldi asetsev kõrgendik


saarmas

mageveekogude kaldaalade pruunikarvaline, pika lapiku saba ja ujulestadega loom


saast

millegi räpased, reostavad jäätmed või miski määrdunuks tegev, ümbrust saastav (nt tolm, praht)


saastama

keskkonda tööstuslike jäätmete, heitgaaside, heitvete vm ohtlike ainetega kahjustama

keskkonda heitgaaside, heitvete, tööstuslike jäätmete, radioaktiivsete ainetega kahjustama


saastatus

keskkonna kahjustatus tööstuslike jäätmete, heitgaaside, heitvete vm ohtlike ainetega, saastatud või saastunud olek


saastemaks

hüvitis, mida tasutakse keskkonna saasteainete või jäätmetega kahjustamise eest

maks, mida keskkonna saastajad maksavad seadusega kehtestatud korras ja määral jäätmete looduskeskkonda heitmise ehk emiteermise eest


saastuma

(keskkonna kohta:) kahjustuma tööstuslike jäätmete, heitgaaside, heitvete vm ohtlike ainetega


saastus

keskkonna kahjustamine või kahjustumine tööstuslike jäätmete, heitgaaside, heitvete vm ohtlike ainetega, saastamine või saastumine


saatan

(religioosses ja mütoloogilises maailmapildis:) jumalavastane, inimesi jumalast irrutav kuri vaim


saatana

(hrl negatiivse emotsiooni väljendamiseks)


saatanahing

leebe kirumissõna, mida kasutatakse millegi või kellegi üle pahandades, midagi taunides, harvemini imestuse või üllatuse korral


saatanakultus

saatana kui jumalavastase jõu kultuslik teenimine


saatanlik

hukatusse viiv, ebainimlikult kuri, pöörane või metsik

saatanale või kuradile omane või neid meenutav


saatan peitub detailides

ütlus selle kohta, et pisiasjad on tähtsad: kui nad märkamata jäävad, võib tekkida probleeme


saateansambel

lauljat, koori vms saatev hrl instrumentaalansambel


saatedokument

kaubasaadetisega seotud dokument, mis võimaldab kaupa identifitseerida ja tõendada kauba päritolu


saatekannel

Kagu-Eestis levinud neljakandilise kõlakastiga kannel, millega saab viisipilli saata mitmes helistikus


saatekava

raadio- või televisioonisaated kindlas järjestuses, hrl kirjapanduna eri kanalite ja päevade kaupa

ringhäälingu v. telesaadete järjestatud ning ajaliselt piiritletud kava kirjapanduna


saatekulu

rahasumma, mis tasutakse millegi lähetamisel posti teel


saatepartii

meloodiat esitavat häält saatev osa heliteoses


saatesari

mitme järjestikuse tele- või raadiosaatena esitatav saade


saati

teatavast ajast alates, mingist ajast peale


saatja

kellegagi koos kuhugi minev, kedagi või midagi saatev isik

mingil muusikariistal saateks mängija (EKSS)


saatjaskond

inimesed, kes saadavad hrl kõrget võimukandjat vm tuntud isikut


saatkond

riigi alatine diplomaatiline esindus teises riigis

mingi riigi diplomaatiline esindus teises riigis


saatma

kedagi või midagi mingil eesmärgil, põhjusel kuhugi suunama või lähetama

kedagi või midagi mingil põhjusel kuhugi suunama

mingi tegevuse, olukorra või liikumisega kaasas käima, kaasas olema või kaasa minema


saatur

kedagi või midagi saatev ja/või teenindav inimene


saatus

see, mis kellegi elus (vältimatult, ettemääratult) juhtub

väline jõud, mis usutakse määravat selle, mis juhtub

see, mis inimese elus (sünnist surmani) juhtub, eriti asjad, mida ei saa vältida või muuta

väline jõud, mis mõnede inimeste arvates määrab ära selle, mis juhtub

inimese elukäik, kõik selles toimuv nagu mingi võõra, välise jõu ettemääratuna


saatusedraama

traagilise lõpplahendusega näidend, milles süžee arengut põhjustab nagu mingi väline jõud


saatuselöök

ootamatu, rabav õnnetus vms halb asjaolu


saatusetragöödia

kirj tragöödia, milles süžee arengut ja kangelase hukkumist põhjustab mingi väline jõud


saatuslik

vältimatult toimuv, saatust muutva mõjujõuga, hrl hukatuslik või halba toov

(otsekui) saatusest määratud v. saatust kujundav, sageli hukatuslik v. halba toov. (EKSS)


saav

(grammatikas:) kääne, mis vastab küsimustele <eki-foreign>kelleks?</eki-foreign>, <eki-foreign>milleks?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennaks, majaks</eki-foreign>)

eesti keele kääne, mis vastab küsimusele <eki-foreign>kelleks?/milleks?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennaks</eki-foreign>, <eki-foreign>õpikuks</eki-foreign>)


saavutama

jõudma taotletud (eduka) olukorrani, kõrgeima tasemeni vm soovituni välja jõudma, midagi kätte võitma

midagi läbi viima, mingi eesmärgi nimel tegutsema


saavutamatu

selline, mida (või keda) pole võimalik saavutada või kätte saada, milleni (või kelleni) ei küüni


saavutus

silmapaistev, suurepärane tulemus mingis valdkonnas, mingil alal

see, mis on mingil alal edukalt saavutatud, eriti pärast suurt pingutust


saavutussport

võistlemisele ja edu saavutamisele orienteeritud sport


saba

loomade tagumine kehaosa, mis esineb selgroo painduva pikendusena (imetajatel), pikkade sulgedena (lindudel) või tagakeha lülidena (putukatel)

loomade tagumine kehaosa, mis on pikliku kujuga ja mida saab liigutada

infoobjekti lõpetav talitlusosa, nt edastussõnumil, programmisilmusel


sabajuur

koht, kus looma selgroog läheb üle sabaks


sabakont

selgroo lõpposa, mis koosneb 3–5 liitunud sabalülist


sabakuub

mustast kalevist, siidrevääridega pidulik meeste pintsak, mille tagaosas on kaks pikka siilu

kuub, mille tagaosas on kaks pikka siilu (eriti fraki kohta) (EKSS)


saba liputama

kellegi ees pugema
kellelegi truult takka kiitma


sabamine

tagaosale, sabale lähemal asuv, saba pool olev


sabapeegel

silmatorkav hele laik hirvede ja mitme teise veislase saba ümbruses

tunnusmärk hirve tagumikul, valge karvalaik


sabarakk

kaasajooksik, kellegi truualamlik kannupoiss

kellestki v. millestki täielikult sõltuv isik, kellegi käsutäitja; sellises sõltuvuses olev riik vms. ==>


sabatäht

taevakeha, mis koosneb tahkest kehast ja udujast sabast ning mis tiirleb ümber Päikese


sabiina kadakas

ilutaimena kasvatatav madal, lamavate või tõusvate okstega igihaljas põõsas või ebakorrapärase laiuva võraga puu

üks kadaka liike; ilupõõsana kasvatatav madal kadakas


sabisema

kerget, tasast vihma sadama
sabinat andma (v. tekitama) (EKSS)


sabraaž

šampanjapudeli avamine saabli, noaselja või mõõgaga


Sacher

Austriast pärinev aprikoosimoosiga šokolaaditort, mida serveeritakse hrl vahukoorega


sadagu taevast või pussnuge

halvast ilmast hoolimata, iga ilmaga
tingimata, kindlasti


sadam

laevade, paatide vm veesõiduvahendite randumiseks ja peatumiseks kohandatud veeala koos selle juurde kuuluva hoonete ja kaldaalaga

veetranspordivahendite peatumiseks kohandatud veeala koos selle juurde kuuluva kaldalõiguga


sadama

vihmana, lumena vm sademetena (tihedasti, suurel hulgal) maha, maapinnale langema

kui <eki-highlight>sajab</eki-highlight>, siis langeb taevast näiteks vihma või lund


sadamabassein

sadama veeala, mis on kohandatud laevade peatumiseks

laevade peatumiseks kohandatud sadama veeala (EKSS)


sadamakai

rajatis sadamas laevade (või vesilennukite) randumiseks ja kinnitamiseks ning lastimiseks ja lossimiseks


sadamamaks

rahasumma, mida sadama omanik võtab sadamasse saabunud laevadelt (sadama kasutamise eest)


sadamapomm

töötu meremees, kes käib laevadelt süüa otsimas


sadamasild

kerge konstruktsiooniga või ajutine rajatis paatide või väiksemate laevade sildumiseks


sademevesi

vihma, lume või rahena taevast tulnud, sajust kogunev vesi


sadenema

tahkete osakestena, sademena eralduma
kihina kuhugi kogunema või asetuma
(pikkamööda) sadestuma (EKSS)


sadestuma

tahkete osakestena, sademena eralduma
kihina kuhugi kogunema või asetuma
sademena eralduma


sadistlik

teiste piinu julmalt nautiv, lõbu pärast kedagi piinav, kellelegi kannatusi valmistav, sadisti kalduvustega

nii iseloomustatakse inimest, kes naudib teiste piinu ja kannatusi


sadu

vihmapiiskade, lumehelveste vm sademete (rohke) langemine (nt vihmasadu, lumesadu)


sadulakaar

sadula kaarjas ristpuu
sadula kaarjas ristpuu (EKSS)


sadulakott

sadula küljes olev, sinna seotav kott või paun


sadulauto

veoauto, millel veetava poolhaagise esimene ots toetub erilisele auto raami tugiosale


sadulhaagis

haagis, millele mõjuvast raskusjõust osa kandub sõidukile


sadultorn

ringmüüri ülaosas kahele poole müüri ärklina eenduv väiksem kindlusetorn keskajal


saekaater

masin, millega saetakse palke ja pakke prussideks või laudadeks

palkidest v. pakkudest saepuitu ja sellega kaasnevat muud toodangut valmistav ettevõte (EKSS)


saematerjal

puidu pikisaagimisel saadav materjal (nt lauad, plangud, prussid)


saepuit

palkidest pikikiudu kahest või neljast küljest saetud puit


saepukk

hrl harkjalgadel alus palkide ja plankude saagimiseks


saepuru

saagimisel tekkiv puupuru
saagimisel tekkiv puupuru (EKSS)


saepurugraanul

saepurust pressitud pulgake, mida kogumina kasutatakse biokütusena


saeraam

palkide ja pakkude prussideks v. laudadeks saagimise masin (EKSS)


saeveski

ettevõte, mis valmistab palkidest või pakkudest saepuitu ja sellega kaasnevat muud toodangut


safian

õhuke pehme taimpargitud ja värvitud kitse- või lambanahk (raamatuköideteks ja nahkesemeteks)


safiirsinine

safiiri värvi sinine (nt kirgas rukkilillesinine)


safloor

kollakasoranžide õitega õlitaim (varem ka värvitaim) Vahemere maades, Aasias ja Aafrikas, üks vanimaid kultuurtaimi


safranikarva

kuldkollane, oranžika varjundiga kollane, safrani värvi


sage

iga natukese aja tagant korduv, sageli või üsna pidevalt toimuv või esinev

selline, mis juhtub, toimub või esineb tihti


sagedamini

väiksemate vaheaegade tagant, rohkematel juhtudel


sagedasti

väikeste vaheaegade järel, aina kordudes


sagedus

millegi korduv esinemus teatavas ajaühikus, mida väljendatakse hrl arvuliselt

perioodiliste muutumiste korral võngete vms. arv ajaühikus


sagedusala

helilaine, raadiolaine vm laine teatava võnkesagedusega piirkond


sageli

(AEG) teatud aja jooksul mitmeid kordi järgnevana


sagenema

esinemiskordadelt, korduvate löökide, võngete vm poolest sagedamaks muutuma


sagima

(kiiresti) edasi-tagasi või siia-sinna (rahvahulgas) liikuma


sagin

tõtlev edasi-tagasi liikumine, (paljude osaliste) ärev askeldamine


sagrine

(otsekui) sasitud, sassis (juustega), korratu


sah

annab edasi vaikset kõlatut sahisevat heli


sahalusikas

endisaegse harkadra osa mulla kõrvalelükkamiseks


Sahara-tagune Aafrika

geograafiline piirkond, mis hõlmab Sahara kõrbest lõuna pool asuvaid maid


sahharaas

liitsuhkruid (ehk disahhariide), peamiselt sahharoosi hüdrolüüsiv ensüüm


sahhariid

süsinikust, vesinikust ja hapnikust koosnev orgaaniline ühend (nt tselluloos, fruktoos, glükoos), looduses kõige levinum orgaaniline aine

biomolekulid, mis koosnevad süsinikust, vesinikust  ja hapnikust


sahin

liikumisest ja kergest millegagi kokkupuutest tekkiv vaikne kõlatu ühetooniline heli

millegi liikumisest v. kergest kokkupuutest tekkiv vaikne kõlatu ühetooniline heli


sahisema

liikumisest ja kergest millegagi kokkupuutest vaikset kõlatut ühetoonilist heli, sahinat kuuldavale tooma

sellist heli tekitades midagi (hooga) tegema (nt sõitma, liikuma)


sahistama

liikumisest ja kergest millegagi kokkupuutest vaikset kõlatut ühetoonilist heli, sahinat tekitama

sellist heli tekitades midagi tegema (nt sõitma, liikuma)

sahinatena  levitama, sellisena edastama (EKSS)


sahkerdama

ebaausal, seadusetul teel midagi korraldama, sooritama, midagi vassides saavutama, hrl ebaseaduslikku äri ajama


sahkermahker

(ebaausa asjaajamise või äritsemise, vassimise kohta)


sahmak

kuskilt korraga paiskuv suur kogus õhku, lõhna, suitsu, vett vms


sahmatama

hooga, hoogudega paiskama, paiskuma või viskuma


sahmerdama

ebaolulisega, kõrvalisega tegelema, segadust tekitades tegutsema


sahtel

laua, kapi vm mööblieseme hrl kastikujuline lahti- või väljatõmmatav osa millegi hoidmiseks

kasti kujuga osa laua või muu mööblieseme sees, mida saab välja tõmmata


sahtlisse kirjutama

(kirjatöö kohta:) enda jaoks, mitte avaldamiseks kirjutama


sahvt

puuviljadest, marjadest või köögiviljadest välja pressitud või aurutatud (lahjendatud) vedelik joogina

vedelik, mida saab enamasti puuviljadest, marjadest või köögiviljadest


sai

nisujahutaignast küpsetatud toit (hrl päts või pätsike)

hele nisust toit, mida küpsetatakse ahjus


saiake

väike (magus) kukkel või sai
väike magus või soolane sai
väike sai


saiapood

pood, kus müüakse saiu, kooke jt pagaritooteid


saida

tursklaste hulka kuuluv kala Atlandi ookeani põhjaosas ja Barentsi meres


saientism

veendumus, et loodusteaduslik (empiiriline) meetod on parim vahend inimese ja ühiskonna uurimiseks ning filosoofia ja humanitaarteaduste probleemide lahendamiseks

veendumus, et loodusteaduse meetodiga saab uurida kõike - ka inimest ja ühiskonda - ning lahendada ka filosoofia ja humanitaarteaduste probleeme


sait

kodulehega algav veebilehtede kogum, millel on kindel teema ja mis kuulub ühele isikule või organisatsioonile


sajajalgne

pika lameda lülilise kehaga usjas loom, kellel on palju jalgu (nt kivihark, sadajalg)


sajakoorne

väike roosakaspunaste mürgiste viljadega lehtpõõsas või -puu, ka ilupõõsas


sajaline

rahatäht, mille väärtus on 100 ühikut (nt 100-kroonine, 100-eurone)


sajand

(ajaarvamises:) sada aastat kestev ajavahemik

saja aasta kestusega ajavahemik (eriti ajaarvamises ühe täissaja algusest selle lõpuni), aastasada (EKSS)


sajandiksekund

<eki-sup>1</eki-sup>/<eki-sub>1</eki-sub><eki-sub>00</eki-sub> ehk 0,01 sekundit


sajatama

vihaselt, vandesõnu lausudes oma rahulolematust väljendama

kedagi tugevalt emotsionaalselt maha tegema, kellegagi pahandama, rahulolematust väljendama


sajune

(ilma, ajavahemiku kohta:) selline, mil palju sajab, sagedase vihmaga, lumega või lörtsiga


sajuvesi

vihma, lume või rahena taevast tulnud, sajust kogunev vesi


sakeäädikas

Hiina ja Jaapani päritolu, punasest, valgest või töötlemata riisist saadav äädikas


sakiline

(pinna, serva, joone kohta:) (teravate) sakkidega, sakke omav


sakk

millegi serval järsult väljapoole kalduv, sellest eenduv terav osa

väljaulatuv, üksteise taga asuvate kuvaosade (nt vahekaartide või töövihiku lehtede) valimiseks


sakkis

alkoholiuimas, napsitanud (olekus), (kergelt) purjus


sakkus

(juuste, karva kohta:) sasitud, (pulstunult) sassis


sakmeline

(ehitise kohta:) (kandiliste) sakkidega, sakmetega


sako

lühikesest mustast kuuest, triibulistest pükstest ja hõbehallist vestist koosnev pidulik ülikond


sakoülikond

ühevärvilisest lühikesest pintsakust ja triibulistest pükstest koosnev ülikond


sakraalne

usuga, religiooniga seotud
argisest, maisest kõrgemal seisev, püha
usukultusega seotud


sakrament

(ristiusus:) püha talitus, mille kaudu kirik vahendab Jumala, Jeesus Kristuse saladusest osasaamist

ristiusus püha talitus, mille kaudu kirik vahendab Jumala lunastavat armu (ristimine, salvimine, armulaud, püha õhtusöömaaeg jt).


sakramentaalne

ristiusu püha talitusega, sakramendi andmisega seotud


sakris

(otsekui) sasitud, sassis (juustega), korratu


saks

puhkpill, mille heli tekitab huulikule kinnitatud rooglesta võnkumine ja mida kasutatakse hrl soolopillina

kõrgemasse ühiskonnakihti kuuluv v. paremal järjel olev inimene


saksakamber

peenema sisustusega, valitud seltskonnale mõeldud ruum, endisajal kõrtsi tagatuba

puhtam ruum (hrl kõrtsi tagatuba, harvemini tuba talumajas) (EKSS)


saksa keel

germaani keel, mida kõneldakse peamiselt Saksamaal, Austrias, Šveitsis ja Belgias


saksalik

sakslastele või saksa keelele omane, iseloomulik või tunnuslik


saksastama

saksapäraseks muutma, saksa keelele ja kultuurile omaseks tegema


saksastuma

saksa keelele ja kommetele üle minema, sakslasele sarnaseks, saksapäraseks muutuma, sakslaste hulka assimileeruma

saksapäraseks muutuma, sakslaseks muutuma (ümberrahvastumisel) (EKSS)


sakslane

Saksamaa põhirahva liige
Saksamaa kodanik või elanik
Saksamaa päritolu inimene
Saksamaa põlisrahvas (EKSS)


saksmann

Saksamaa põhirahva liige
Saksamaa kodanik või elanik
Saksamaa päritolu inimene


saksofon

puhkpill, mille heli tekitab huulikule kinnitatud rooglesta võnkumine


sakutama

käega millestki (kergelt) kiskuma, tirima ja edasi-tagasi raputama


sala

mitte avalikult, nii et keegi ei näe ega tea


salaalkohol

salaja valmistatud või salaja müüdav alkohol


salaasi

saladuses hoitav probleem, asjaolu, toiming vms


saladus

salajas, varjatuna peetav või olev teadmine

miski, mida teavad ainult vähesed inimesed ja mida ei taheta teistele öelda


saladuseloor

(väljendites salajase, varjatuna peetud oleku kohta)


saladuskatet kergitama

midagi avalikuks, kõigile teatavaks tegema


saladuslik

salajast, varjatud teavet sisaldav või sellist teadmist väljendav


salahilju

(teiste eest) salaja, end või midagi varjates, nii et keegi ei näe ega tea


salajane

teiste eest varjatud, saladuses, peidus hoitav, avalikult mitte teada või märgata olev

selline, mis pole kõigile näha või kuulda


salakaamera

salaja filmiv või pildistav peidetud kaamera


salakaubandus

salakaubaga äritsemine hrl koos selle toimetamisega üle riigipiiri


salakaubavedaja

salakaubandusega tegelev inimene
illegaalselt piiriüleselt kauplev isik


salakaubavedu

salakauba toimetamine kuhugi (hrl üle riigipiiri)

salakauba toimetamine kuhugi (hrl. üle riigipiiri)


salakaup

ebaseaduslikult maale toodav või toodud kaup

kaubad, mille import, eksport v. omamine on seadusega keelatud


salakaval

teatud tagamõtet või ohtu sisaldav (kuigi pealtnäha süütu või ohutu)

nii iseloomustatakse inimest, kes näiliselt on sõbralik ja ohutu, kuid tegelikult on ohtlik


salakiri

kokkuleppeline kirjutusviis, mis kõrvalistele isikutele on arusaamatu


salakirjateadus

teadus, mis uurib informatsiooni salastamise viise


salakorter

salajane korter illegaalseteks kogunemisteks või kellelgi varjatult asumiseks


salakraav

maa-alune veejuhe (toru) pinnasevee kogumiseks ja ärajuhtimiseks


salakraavitus

liigvee kogumiseks ja ärajuhtimiseks maasse rajatud veejuhtmestik, dreenide süsteem


salakuulamine

hrl riigi- või sõjasaladusi sisaldavate andmete kogumine ja nende edasiandmine välisriigile


salaleping

salajane kokkulepe, salajane leping
salajane leping


salaluure

salajane andmete, informatsiooni hankimine välisriigis (EKSS)


salamahti

(teiste eest) salaja, end või midagi varjates, nii et keegi ei näe ega tea


salamõrtsukas

inimene, kes teise inimese tapab salaja organiseeritud mõrva käigus


salanimi

nimi, mida kasutatakse agendi, luuraja vms isiku varjamiseks


salanõu

avalikult (veel) mitte välja käidud, salajas hoitud või hoitav plaan või kavatsus


salapaik

koht, kus miski või keegi on või saab olla peidetuna, varjatuna või redus


salapiste

palistamisel või detailide ühendamisel (traageldamisel) kasutatav piste, mis ei ole riietuseseme paremalt poolt nähtav


salapolitsei

hrl luuramise ja nuhkimisega tegelev eripolitsei või julgeolekuteenistus mõnedes maades


salapära

nähtus või asjaolu, mis olemuselt või laadilt on mõistatuslik, käsitamatu, on teatud määral müstiline


salapärane

olemuselt või laadilt mõistatuslik, käsitamatu, endas saladust kätkev, teatud määral müstiline

selline, mida on raske mõista või seletada


salapäratsema

varjatud, salajast teadmist väljendama, salapära välja näitama


salaselts

rühmitus või ühing, kes hoiab oma tegutsemist ja koosseisu salajas


salasepitsus

salajane (halba põhjustav) kavatsus, plaan kellegi vastu


salasobing

salajane (ebaaus) kokkulepe või tehing (hrl riiklikul tasemel)


salastama

infot vm salajaseks tegema, seda salajas hoidma, avalikkuse eest varjama


salastatus

(poliitilise, keelatud) tegevuse või info salajas hoidmine, salastatud olek


salasuhe

teiste eest salajas hoitav või hoitud armusuhe


salasuits

ebaseaduslikult üle piiri toodav, salaja müüdav sigaret vm tubakatoode


salasus

(ristiusus:) püha talitus, mille kaudu kirik vahendab Jumala, Jeesus Kristuse saladusest osasaamist


salasõna

salajane sõna või väljend, mille abil saab tuvastada isikut (nt konkurssidel hindajate erapooletuse tagamiseks, teatavasse kohta pääsuks)


salat

köögiviljana kasvatatav mahlakas väike rohttaim

taim, mille suuri rohelisi lehti inimesed söövad

rohkesti piimmahla sisaldav väike rohttaim, ka salatitaimena kasvatatav köögiviljataim (Lactuca).


salateadus

ebausuga läbipõimunud salajane (usulis-)müstiline õpetus (nt alkeemia, astroloogia)


salateenistus

(hrl riigi vastuluure, selle üksuste kohta)


salatipadi

salatilehtedest vm ürtidest taldrikule pandud aluskiht, millel serveeritakse muid toiduaineid (nt salatina, eelroana)


salatkress

väikeste rosetiks koondunud, vürtsika maitsega lehtedega aiataim, mida kasvatatakse maitse- ja salatitaimena


salatsema

varjatud, salajast teadmist väljendama, salapära välja näitama

salapärane olema v. seda olla püüdma, salatsema


salatsev

midagi varjav, enda teada jättev, varjatud, salajast teadmist väljendav


salaturg

salakaubaga äritsemine hrl koos selle toimetamisega üle riigipiiri


salavedu

salakauba toimetamine kuhugi (hrl üle riigipiiri)


salaühing

rühmitus või ühing, kes hoiab oma tegutsemist ja koosseisu salajas


sale

(inimese, tema kehaosade kohta:) kaunilt pikk ja sihvakas, mitte tüse või vormist väljas


salgama

midagi eitama või ümber lükkama, millelegi vastu vaidlema


salgutama

juukseid salkude kaupa värvima, (eri värvidega) triibuliseks tegema


salguti

väikeste rühmadena, väike rühm korraga, salkadena

salkudena (väike tutt, kahl juukseid, karvu vms)


salk

ebamäärane, korratu hulk inimesi vm olendeid

väike tutt, kahl juukseid, karvu vms (EKSS)


sall

kaelas, peas või õlgadel kantav hrl piklik kitsas riietusese

pikk ja kitsas riideese, mida sa ümber kaela kannad


sallima

kellegi või millegi suhtes rahulikult, heatahtlikult meelestatud olema

kedagi või midagi taluma, välja kannatama

midagi v. kedagi vastuvõetavaks tunnistama


sallimatu

selline, kes ei tunnusta, ei salli mingit nähtust, harjumuspärasest erinevat, on vaenulik teiste, erisuguste suhtes

nii iseloomustatakse inimest, kes ei arvesta teistsuguste arvamustega inimesi


sallimatus

vihane, leppimatu suhtumine harjumuspärasest erinevasse

teistsuguste inimeste või inimrühmade, nende arvamuste, hoiakute, kommete mittetunnustamine


salliv

selline, kes tunnustab, sallib mingit nähtust, harjumuspärasest erinevat, on heatahtlik teiste, erisuguste suhtes


sallivus

heatahtlik, salliv suhtumine harjumuspärasest erinevasse

teistsuguste inimeste või inimrühmade, nende arvamuste, hoiakute, kommete tunnustamine


salm

luuleteose osa, graafiliselt omaette üksuse moodustav värsiridade rühm, mille seob tervikuks sarnane rütm, intonatsioon, riim või mõte

murd kitsas väin, eriti kahe saare vahe (EKSS)


salmiaak

vees lahustuv, soolaka maitsega valge pulbriline aine, kloori ja ammooniumi sool


salmialbum

album, kaustik mälestussalmide, mitmesuguste mõtteterade vms kirjutamiseks


salmiline

(luuleteose, laulu kohta:) teatud hulgast salmidest koosnev, salmideks jagunev


salmonella

hrl saastunud toiduainete kaudu leviv bakter, mis tekitab soolenakkushaigust (salmonelloosi)

salmonelloosi tekitav pulgakujuline bakter


salmonelloos

salmonellade tekitatud soolenakkushaigus inimestel ja loomadel


salong

elegantselt sisustatud ruum võõraste vastuvõtuks

(mugav) sõitjateruum laevas, lennukis, autos, vahel ka üldine meeskonnaruum (EKSS)


salongikõlblik

selline, mis sobib avalikkuse ette, (heasse, peenemasse) seltskonda


salongiõhtu

kirjanduse, muusikaga vms sisustatud, hrl õdusas keskkonnas toimuv (seltskondlik) üritus


salpeeterhape

väga mürgine, terava lõhnaga ja söövitav lämmastikku sisaldav vedelik, mis võib põhjustada tõsiseid põletushaavu


salpingiit

hrl sugulisel teel leviv põletik, mille tagajärjel munajuhad võivad munasarjast kulgevale munarakule muutuda läbimatuks


saltser

tsingi lahustamisel soolhappega saadava ühendi vesilahus, mida kasutatakse erinevate metallide (nt raua, terase, vase) tinaga jootmisel või puidu immutamiseks


salulill

Põhja-Ameerikast pärit hallikasroheliste karvaste lehtedega ja üksikute valgete kuni taevasiniste õitega maapinda kattev ilutaim, Eestis aiataim


salutihane

hallikaspruun, suure musta kurgualuse tähniga Eestis tavaline tihane


salv

nahale, limaskestale või haavale kantav pehme rasvataoline määre, mida kasutatakse välispidise ravimina

suurem kastjas madalate seintega mahuti hrl. mingi puistaine hoidmiseks


salvama

(usside, putukate kohta:) kibedat valu tekitades (ja mürki levitades) hammustama või nõelama


salvar kamiis

(hrl India nii meeste kui naiste riietus:) laiad püksid ja tuunika või pikk särk nende peal


salvav

laadilt (väga) õel, puudustele teravalt osutav


salvestama

heli, tekste, pilte vm andmeid mingile andmekandjale jäädvustama, et neid säilitada ja vajadusel kasutada

tegema nii, et andmed või tekst arvutis alles jääks, ei kaoks


salvesti

seade millegi talletamiseks, alles hoidmiseks ja hiljem kasutamiseks


salvestis

salvestatu, nt andmekandjale jäädvustatud helilõik, pilt, saade, muusikapala

salvestuse tulemus, andmekandjale salvestatu (EKSS)


salvima

raviva või hooldava salviga määrima või võidma


salvkaev

seest salvedega vooderdatud kaev, raketega kaev (EKSS)


salvrätik

riidest või paberist väike rätt söömisel rõivaste kaitseks ning käte ja suu pühkimiseks

paberist või riidest spetsiaalne rätik, millega saab pärast sööki käsi ja suud pühkida

nelinurkne rätt v. paberitükk söömisel rõivaste kaitseks ja käte ning suu pühkimiseks


sama

(võrdlustes:) näitab, et mingi omaduse poolest on mõlemad ühesugused

võrdlustes: näitab, et mingi omaduse poolest on mõlemad ühesugused


samaaegselt

partiklina esinev, samal ajal öelduna, tehtuna


samaaegu

ühel ja samal ajal (hrl millelegi vastandudes)


samaan

õlgedega segatud savist valmistatud ehituskivi (eriti Kesk-Aasia stepialadel)

õlgedega segatud savist ehituskivi (eriti Kesk-Aasia stepialadel), õlgsaviplonn (EKSS)


samaariamees

haavatu või hädasolija abistaja, esmaabiandja


samaarium

pehme hõbevalge metall, omadustelt haruldane muldmetall (lantanoid), keemiline element järjenumbriga 62

keem. lantanoidide hulka kuuluv element, hõbedane raskmetall (Sm) (EKSS)


samakõrgusjoon

sama kõrgusega maapinnapunkte ühendav joon kaardil või plaanil

sama kõrgusega maapinnapunkte ühendav joon kaardil v. plaanil (EKSS)


samalaadiline

millegagi sama laadi, laadilt samasugune


samal ajal kui

(ajaliselt:) alustab lauseosa, mille tegevus või olukord on pealause omaga samaaegne


samale lainele

samasse meeleollu, samas laadis mõtlema, arvama, tundma (hakkama)


samal lainel

samas meeleolus, samas laadis mõtlemas, arvamas, tundmas


samamoodi

täpselt nii nagu keegi teine või miski muu, samal moel


samapalju

(eelnevaga) võrdsel määral, samal määral, niisama palju


samarõhujoon

sama õhurõhuga punkte ühendav joon kaardil (EKSS)


samas

(eelnevale vastandudes või seda täiendades:) samal ajal ka


samasajujoon

ühesuguse sademetehulgaga paiku ühendav joon kaardil


samasooihar

inimene, kes tunneb seksuaalset ja emotsionaalset tõmmet samast soost inimese vastu


samastama

samaks, täpselt ühesuguseks või võrdväärseks pidama


samastuma

samaks, täpselt ühesuguseks või võrdväärseks muutuma

samaks, identseks v. võrdväärseks muutuma (EKSS)


samasugune

kellegagi või millegagi sarnane, eelnevalt või järgnevas mainituga võrreldes samalaadne

osutab kellegi v. millegi sarnasusele, samalaadsusele


samasus

üksühene vastavus, täpselt ühesugune, üks ja seesama olemine

üksühene vastavus, üks ja seesama olemine.


samasügavusjoon

(mere- vm kaartidel:) veekogu sama sügavusega punkte ühendav joon

veekogu sama sügavusega punkte mere- vm. kaartidel ühendav joon (EKSS)


samatemperatuurijoon

sama õhutemperatuuriga punkte ühendav joon kaardil (EKSS)


samatähenduslik

(sõna või väljendi kohta:) sama tähendusega


samatüübiline

ühte ja samasse tüüpi kuuluv, ühte ja sama tüüpi esindav


samaviisi

täpselt nii nagu keegi teine või miski muu, samal moel


samavõrd

(eelnevaga) võrdsel määral, samal määral, niisama palju


sambapühak

samba otsas elav askeet, keda hrl austatakse pühakuna


samblad

madalate taimede rühm, mida traditsiooniliselt käsitletakse hõimkonnana <eki-foreign>Bryophyta </eki-foreign>või kolmest hõimkonnast koosneva rühmana (ehk ülemhõimkonnana) <eki-foreign>Bryobionta</eki-foreign>


sambo

Kaukaasia ja Kesk-Aasia rahvaste rahvuslike maadlusviiside põhjal kujunenud džuudoga sarnanev maadlus


sametjas

(pinna, koostise või millegi oleku laadi kohta:) pehme ja ühtlane, siledalt siidine, sameti pehmust meenutav


samizdat

põrandaalune kirjastustegevus ja väljaannete hrl käsikirjaline levitamine Nõukogude Liidus vms

üldisemalt omakirjastuslik, ametlikku kirjastamisvõrku vältides kirjastatud väljaanne


samm

jala või jalgade tegevus või liigutus käimisel, jooksmisel vm liikumisel, mille käigus pannakse üks jalg teise ette, tantsimisel vm ka taha või kõrvale

liigutus, kus sa paned ühe jala teise ette, et kuhugi kõndida, astuda

hobuse aeglane liikumisviis, mil kaks jalga puutuvad alati vastu maad


sammal

madal roheline taim, mis kasvab pehmete mätastena maapinnal, kividel, puutüvedel ja mujal

pehme madal roheline või pruun taim, mis kasvab märjal maapinnal, kivide või puude peal

lehistunud varre ja lameda rakisega eostaim, millel on juurte asemel risoidid


sammalduma

samblaga kattuma või täituma
samblaga kattuma (EKSS)


sammas

püstine, hrl tugev ümmargune post, mis toestab (ja kaunistab) hoonet vm ehitist, toetades nt katust, võlvi, vahelage vm konstruktsiooni osa


sammaskoda

sammastele toetuv lahtine hooneosa hrl hoone peasissekäigu ees


sammaskäik

käik, mille katus või lagi toetub sammastele

käik, mille küljel v külgedel on sambad v piilarid


sammaspool

nahahaigus, mida iseloomustab punetav ja sageli leemendav mittenakkav lööve


sammasõu

Vana-Kreeka ja Vana-Rooma maja sammastega ümbritsetud nelinurkne siseõu


samme astuma

olukorra parandamiseks, võimu kindlustamiseks vm midagi konkreetset ette võtma


sammhaaval

aegamööda, vähehaaval
ühe sammu kaupa aeglaselt liikudes


sammuke

midagi silmas pidav (järjekordne) väiksem ettevõtmine, üritus, tegu(viis)


sammulaud

aeroobikas vm treeningul kasutatav trepiastme kujuline seade, mille peale korduvalt astutakse


sammulugeja

kaasaskantav mõõteriist astutud sammude loendamiseks


sammuma

jalga jala ette tõstes edasi liikuma, jalgsi (edasi) minema


sampler

helisignaali arvutis digitaalkujule teisendav, seda arvutis töödeldavaks muutev seade


samplima

arvutis helisignaali töötlema, helilõiku sampleri abil digitaalsena talletama

heli elektronmuusika tarbeks sampleri abil talletama


samss

looma naha sisemisest kihist saadud eriti pehme ja veniv kollaka värvusega nahk (nt kinnasteks ja jalatsipealseteks)


samuti

millegagi võrreldes samamoodi, ühesuguselt, nagu keegi teine või miski muu

näitab, et see, mida sa just ütlesid, kehtib samamoodi mingi teise inimese või asja kohta

sarnasel viisil; samal viisil, samal kombel. (EKSS)


sanatooriumiravi

taastav, hrl kümblus- vms protseduure sisaldav ravi sanatooriumis vm puhkeasutuses, sanatoorne ravi


sandaal

rihm- või augustatud pealsega kerge suvejalats, mille nina, kand või küljed on lahti

kerge suvine jalats, mille nina, kand või küljed on lahtised

rihm- v. augustatud pealsega kerge suvejalats, mille nina, kand v. küljed on lahti


sandalett

kerge kinnine (või külgedelt lahtine) jalats, mille augustatud pealse serv on pööratud väljapoole tallaservaga tasa, nii et moodustub rant


sandarakiküpress

Põhja-Aafrikast pärit väike, seedrit meenutav aeglaselt kasvav igihaljas puu


sandarm

(Tsaari-Venemaal ja mõnes teises riigis:) eriülesannetega politseinik


sandarmeeria

eriülesannetega hrl poliitiline politsei Tsaari-Venemaal ja mõnes teises riigis


sandikepp

kerjuse kasutatav kepp (hrl sümboliseerib kerjamist üldse)


sandikopikas

väga väike rahasumma (nt millegi eest või tasuks)


sandikott

kott kerjatud esemete, söögikraami vms jaoks (sageli väljendites kerjamise ja vaesuse kohta üldse)


sandimini

(üldiselt või enesetundelt) halvemini, kehvemini, viletsamini


sandistama

(hingeliselt) vigaseks tegema, normaalsest oluliselt vähem eluvõimeliseks tegema


sandisti

(üldiselt või enesetundelt) halvasti, kehvasti, viletsalt


sandlipuit

sandli- jt troopikapuude valkjaskollane väärispuit


sang

mingi anuma, eseme küljes, hrl peal või küljel olev (kaarjas) käepide vm osa, millest kandmisel, tõstmisel kinni võetakse

mingi anuma, eseme ülemises osas, peal olev kaarjas käepide vm. osa, millest kandmisel kinni võetakse


sangapidi

eset või anumat sangast, käepidemest kinni hoides


sangar

erakordse mehisuse, vapruse vm erilise poolest silmapaistev isik

inimene, kes on teinud midagi julget ja head


sangaritegu

väga suurt julgust, osavust, tugevust vms kangelasele omast nõudev tegu


sangarlus

suur vaprus, julge ja kindlameelne olek, selliselt tegutsemine


sanglepp

hrl lodumetsades, niisketel puisniitudel, jõgede kallastel kasvav tumepruuni krobelise koorega lehtpuu

enamasti lodumetsades, niisketel puisniitudel, jõgede kallastel kasvav tumepruuni krobelise koorega lepp (Alnus glutinosa)


sangpomm

sangaga kerakujuline metallist tõstevahend, hrl kaaluga 8 kuni 32 kg

sangaga kerakujuline metallist tõstevahend (EKSS)


sangutama

edasi-tagasi liigutama, sakutama, raputama


sangviiniline

liikuv, elavaloomuline, kergesti innustuv, sangviiniku tüüpi


sanitaarne

millegi (tervisliku) seisundi korrasolekuga seotud


sanitaarnorm

hügieeni ja tervishoiuga seotud nõue, tervishoiu seisukohalt kohustuslik või lubatav määr


sanitaarraie

metsa hooldusraie, kus puistust raiutakse välja kuivanud, haigestunud ja vigastatud puud, et parandada puistu tervislikku seisundit

kuivanud, haigestunud ja vigastatud puude väljaraiumine puistust selle tervisliku seisundi parandamiseks (EKSS)


sanitaartehnik

torutööde asjatundja, torude valmistamisele ja remondile spetsialiseerunud lukksepp


sanitaartsoon

veekogusid, veevõtupaiku vm looduskohti ümbritsev kaitsevöönd


sanktsioon

õiguslik karistus, sunniabinõu õigusrikkuja vastu


sanskrit

India keelte vanima arengujärgu rangelt normitud kirjakeel, pühade tekstide (veedade) keel, tänapäeval hindude usukultuse keel


sanskriti keel

India keelte vanima arengujärgu rangelt normitud kirjakeel, tänapäeval hindude usukultuse keel (EKSS)


sansõlm

sanitaarseadmetega varustatud ruum (pesuruum, vannituba jms.) (EKSS)


sant

laadilt, omadustelt kehv, sellisena rahulolematust äratav


santima

teistelt toitu, raha vm paluma või manguma


santsukast

endisaja meremehe tugev puukast isiklike asjade jaoks

endisajal meremehel tugev puukast isiklike asjade jaoks (EKSS)


santsukott

endisaja meremehe suur ümmarguse põhjaga (purjeriidest) kott isiklike asjade jaoks


sapakas

sõiduauto Zaporožets, Vene-aegne väike auto


sapikollane

(ebameeldiva) roheka varjundiga kollane, sapivedeliku värvi kollane


sapine

laadilt (väga) õel, puudustele teravalt osutav


sapp

halonähtusena Kuu või Päikese kõrval paistev valkjas kettakujuline kujutis

kollakas laik Päikese kõrval v. rõngas Kuu ümber (EKSS)


saprobiont

organism, kes elab lagunenud, kõdunenud aines (nt roiskunud veekogus, kõdupuidus) ja toitub sellest


saprofüüt

lagunenud, surnud aines (nt roiskunud veekogus, kõdupuidus) elav ning sellest toituv taim


sapropeel

järvepõhja sadestunud, rikkalikult orgaanilist ainet sisaldav muda


saprotroofne

(taime, looma, bakteri vm organismi kohta:) lagunenud, surnud orgaanilisest ainesest toituv


saputama

midagi kergelt raputama või käega lööma, hrl et seda kohevile, sirgu, puhtaks vms saada


sapöör

inseneriväe sõdur, kes hrl on spetsialiseerunud miinide kahjutustamisele või teatava ala mineerimisele jt sõjalistele ehitustele


sa püha müristus

imestust, üllatust, ka pahameelt väljendav ütlus


sara

kerge (viletsavõitu) ehitusega kõrvalhoone tööriistade, küttepuude vm hoidmiseks

viletsa, külma elamu v. ruumi kohta (EKSS)


sarapik

mets, kus valdavaks puuks on sarapuu (Eestis nt Saaremaal)


sarapuu

Euroopas ja Põhja-Ameerikas levinud pähkleid kasvatav lehtpõõsas või -puu

puu või põõsas, mille küljes kasvavad pähklid

pähkleid kasvatav heitlehine lehtpõõsas v. -puu (Corylus)


sarapuupähkel

sarapuult saadav söödava seemnega pähkel


saras

keskaegse kogukonna ühine maavaldus
kogukonna ühine maavaldus (EKSS)


sard

lattidest vm toestik heina, vilja, linakuparde kuivatamiseks


sardiin

väike heeringataoline Euroopa lõunapoolsete merede kala

väike heeringataoline lõunapoolsete merede kala (EKSS)


sardooniline

salvav või pilkav, lugupidamatust väljendav


sardsüsteem

seadmetes olevad mikroprotsessorid ja -kontrollerid koos vajalike liideste ja tarkvaraga, mille ülesanne on töödelda informatsiooni


sari

endisaegne suur hõre sõel vilja tuulamiseks

India naise ümber keha mähitav ühest kangatükist riietusese (EKSS)


sarifilm

film, mida näidatakse mitme järjestikuse osana, osade kaupa


sarikaliigud

alkoholiga kostitamine, kui ehitatavale hoonele on sarikad peale saadud


sarikalised

sugukond kaheidulehelisi rohttaimi, mille õied asetsevad sarikatena ja millel on torujad varred


sarikapenn

rõhtpuu, mis ühendab püstisteks paarideks ühendatud katuse kandepuid (ehk sarikapaare)


sarikõisik

õisik, mis meenutab kiirtena asetsevate ühepikkuste raagudega vihmavarju (nt sibulal, nurmenukul)


sarimõrtsukas

järgemööda mitu inimest tapnud kurjategija


sarisaade

mitme järjestikuse tele- või raadiosaatena esitatav saade


sarivõistlus

mitmes etapis, mitme osana korraldatud võistlus


sarjama

tugevasti kritiseerima, (karmide) sõnadega oma rahulolematust, pahameelt väljendama


sark

piklik kaanega, hrl ilustatud (puu)kast, milles surnu sängitatakse hauda

piklik kaanega kast, mille sees surnu hauda pannakse


sarkastiline

salvavalt pilkeline, teravalt, üdini lõikavalt irooniline, sarkasmi sisaldav või väljendav


sarm

võime või omadus kedagi veedelda, ligi tõmmata või lummata, paljudele meeldida

eriline omadus, mis teeb inimese, koha või olukorra meeldivaks ja põnevaks


sarmikas

(oleku, välimuse kohta:) veetlev, väga võluv, sarmi omav


sarnaluu

paariline luu, mis moodustab sarnakaare ja silmakoopa külgseina

mitmeharuline luu, mis osaleb sarnakaare ja silmakoopa külgseina moodustamises


sarnane

välimuses või mingis muus suhtes rohkete ühetaoliseks tegevate ühisjoontega, millegagi võrreldes samalaadne

paljude ühiste joontega, aga mitte päris sama

välimuses v. mingis muus suhtes rohkete ühetaoliseks tegevate ühisjoontega


sarnanema

kellegagi või millegagi mingis suhtes samalaadne, sarnane olema

(hrl. komitatiiviga:) kellegagi v. millegagi välimuses v. mingis muus suhtes rohkete ühetaoliseks tegevate ühisjoontega olema


sarnaselt

mingis suhtes ühtmoodi, rohkete ühisjoontega


sarnassõna

sõna, mis sõnatüve ja häälduse poolest on lähedane mingile teisele sõnale, kuid mis tähenduselt erineb (nt <eki-foreign>käsitlema</eki-foreign>, <eki-foreign>käsitama</eki-foreign> ja <eki-foreign>käsitsema</eki-foreign>)


sarrus

terasest vm materjalist võrestik, mida ehitusel kasutatakse konstruktsiooni tugevdamiseks