sisalduma

(toidu vm ainete kohta:) mingi aine koostises või sees olema


sisaldus

teatava aine, koostisosa määr mingis materjalis, aines

millegi omamine enda sees v. oma koostises


sisalkiud

mitme agaaviliigi lehtedest saadav tugev kiudaine, millest tehakse nt köit, põrandamatte


sisask

kauni häälega laululind, tumepruuni selja ja valkjashalli kõhuga väike värvuline


sisearetus

tõu- või taimearetus, mille puhul paaritatakse või ristatakse suguluses olevaid isendeid


sisearetusliin

(tõuaretuses, taimekasvatuses:) suguluses olevate isendite paaritamisest või ristamisest alguse saanud liin


sisearst

siseelundite (nt südame, kopsude, maksa) haiguste arst


siseelu

inimese sisemaailm ja selle avaldused (nt mõni psüühiline seisund, omadus)


siseelund

rinna- või kõhuõõnes paiknev elund (nt süda, kopsud, maks)

rinna-, kõhu-, või vaagneõõnes paiknev suurem elund


siseemigrant

inimene, kes elab kodumaal, kuid on opositsioonis seal kehtiva ametliku poliitikaga


sisehall

siseoludes sportimiseks ja (spordi)ürituste korraldamiseks mõeldud hoone


siseheitlus

hingeline segadus, (tugevad) kõhklused
hingeline heitlus


sisehoov

hoonetest (ja müüridest) ümbritsetud, tänavalt, väljaspoolt varju jääv õu


sisehääl

(ette)aimav vaistlik tunne, intuitiivne teadmine


siseilm

inimese kujutluste, tundmuste ja mõtete ring


sisejuurdlus

asutuse, ametkonna sees läbiviidav juurdlus seadusrikkumise uurimiseks


sisekadu

silbi või (täis)hääliku kadumine sõna seest


sisekaemus

süvenemine iseenda psüühikasse või mõtetesse, oma sisemaailma jälgimine, enesesse vaatamine


sisekliima

õhutemperatuuri, -niiskuse vms olud hoone sees


sisekonflikt

riigi, asutuse, rühmituse vm sees esinev kahe vastaspoole vaheline äge, terav vastasseis vastandlike seisukohtade pärast


sisekord

asutuses, organisatsioonis vm kehtestatud toimimisnormid


sisekujundus

hoonete sisustamine ja ruumide kujundamine

vastav arhitektuuri ja rakenduskunsti valdkond


sisekumm

õhkrehvi sisemine, õhuga täidetav õhukesest kummist rõngas

sisemine, õhuga täidetav kumm (näit. rattal, pallil)


siseleht

(areneval organismil:) looterakkude sisemine rakukiht, millest arenevad seedekulgla limaskest, maks, kõhunääre ja kopsud


sisemaine

riigi sees, riigi piires kehtiv või toimuv


sisemajanduse koguprodukt

riigi territooriumil aasta jooksul loodud varade ja teenuste koguväärtus (arvestatuna ühe elaniku kohta)


sisemajanduse kogutoodang

peegeldub riigis teatud ajaperioodi, tavaliselt aasta jooksul toodetud lõpptarbimiseks läinud kaupade ja -teenuste maksumust


sisemine

millegi sisemuses, (rohkem) sees, seespool asuv või esinev

millegi sees v. piires kehtiv, esinev, ilmnev jne.


sisemus

millegi sisse jääv, millegi sees olev osa või ruum (koos selles leiduvaga)

sisemine, sees(pool) olev osa v. ruum (ka koos selles leiduvaga); mingi ala keskele jääv osa (EKSS)


sisendama

tahtlikult mõjutama või suunama kellegi mõtlemist, tahet, meeleolu või käitumist (nt kasvatuses, psühhoteraapias)

kellelegi ideid, mõtteid vm. mõtteisse, meeltesse panema, kedagi milleski veenma


sisendusjõuline

psüühiliselt mõjuv, kellegi mõtlemist, meeleolu mõjutav, mingit tunnet esile kutsuv, sellisena kaasahaarav


sisene

asutuse, organisatsiooni vm koosluse sees, millegi piires esinev või toimuv


sisenema

jalgsi või millegagi sõites kuskile sisse, mingile (piiratud ligipääsuga) alale minema või tulema


sisenõre

sisesekretsiooninäärmetes (nt sugunäärmetes, kilpnäärmes) tekkiv bioloogiliselt aktiivne aine, mis reguleerib ainevahetust ning organismi talitlusi ja protsesse


sisenõrenääre

nääre, mis sünteesib hormoone ja nõristab otse verre või lümfi (nt kilpnääre, neerupealised, osalt kõhunääre)


sisenõristus

sisenõrenäärmete ja eriomaste rakkude talitlus, sisenõre valmistus


siseorgan

rinna- või kõhuõõnes paiknev elund (nt süda, kopsud, maks)


sisepagulane

inimene, kes elab kodumaal, kuid on opositsioonis seal kehtiva ametliku poliitikaga


siseparasiit

teise organismi ehk peremeesorganismi sees elutsev parasiit (nt tuberkuloosibakter inimese kehas)


sisepinge

vastuoludest, lahkhelidest tingitud ärev, närviline olukord mingis organisatsioonis vm


sisepõlemismootor

mootor, milles keemiline energia muundub mehaaniliseks energiaks kütuse põlemisel mootoris endas

mootor, kus põlemine toimub mootori sees, mitte eraldiasetsevas kambris


siseriiklik

riigi sees, riigi piires kehtiv või toimuv


siseruum

hoone sisemusse jääv tuba vms ruum (EKSS)


sisestama

midagi kuhugi sisse panema
sisse viima v panema (EKSS)


sisesõda

sõda, mille on põhjustanud riigi sisemised vastuolud ning mille osapooled on selle riigi eri rühmitused


sisetunne

(ette)aimav vaistlik tunne, intuitiivne teadmine


sisevaade

vaade millegi sisemusele, siseruumile
selle kujutis joonisena, fotona vms


sisevaatlus

süvenemine iseenda psüühikasse või mõtetesse, oma sisemaailma jälgimine, enesesse vaatamine


sisevastuolu

riigi, asutuse, rühmituse vm sees esinev kahe vastaspoole vaheline äge, terav vastasseis vastandlike seisukohtade pärast


siseõu

hoonetest (ja müüridest) ümbritsetud, tänavalt, väljaspoolt varju jääv õu


sisihäälik

(foneetikas:) iseäraliku sisiseva kõlaga häälik (nt <eki-foreign>s, z, š, ž</eki-foreign>)


sisikond

kõhuõõnes paiknevad elundid või siseelundid (tervikuna)

siseelundid; (kitsamas mõttes:) kõhuõõnes paiknevad elundid


sisim

hingemaailma, tunnete või veendumustega seotud, sügavalt isiklik

võõra pilgule, pealispindsel vaatlusel mitte märgatav, selle eest varjatud


sisin

nõrk s-häälikut meenutav heli, mis tekib nt õhu liikumisel läbi kitsa ava, kuuma eseme kokkupuutel külma veega, vaevalisel põlemisel

jätkuvat s-häälikut meenutav hääl, terav susin (EKSS)


sisisema

õhu läbipääsu, kehva põlemise vms tõttu s-hääliku taolist heli andma


sisistama

kellegi poolt s-hääliku taolist heli, sisinat tekitama

summutatult rääkima, nutma, naerma vms (EKSS)


sisse andma

avaldust, tellimust vm dokumenti asutusele vm otsustajale esitama


sisseastumine

õppeasutusse (eksameid, katseid tehes) õppima pürgimine

mingisse kooli õppima pääsemiseks vajalikud toimingud


sisseastumiseksam

õppeasutusse sisseastumiseks sooritatav eksam


sisseastumiskatse

õppeasutusse sisseastumiseks sooritatav katse


sisse elama

millegagi, mingi olukorraga harjuma või kodunema

millessegi, mingisse olukorda (kogu hingega) süvenema

millegagi, mingi olukorraga harjuma v. kodunema; millessegi, mingisse olukorda süvenema (EKSS)


sisseharjunud

aja jooksul omaseks saanud või omandatud, hrl tõrgete ja üllatusteta toimiv


sisse hingama

(kõrgemate loomade, eriti inimese kohta:) õhku kopsudesse tõmbama


sisse häkkima

(omavoliliselt) arvutiprogrammidesse ja -süsteemidesse tungima, et neid muuta, rikkuda või nendest andmeid varastada


sisse imama

vedelikku, niiskust (hrl poorsuse tõttu) endasse tõmbama või imema


sisse imbuma

vähehaaval millestki läbi, kusagilt välja või kuhugi sisse tungima (eriti vedelike või gaaside kohta)


sisse importima

kaupa, toodangut välismaalt oma riiki tooma


sisse juhatama

millegi algava kohta eelteadmisi jagama, midagi tutvustavat ütlema


sissejuhatav

millegi kohta eelteadmisi jagav, järgnevat sündmust, ettekannet vms tutvustav või alustav

mingi aine, teema vms. kohta eelteadmisi jagav, seda tutvustav


sissejuhatus

teose, artikli, ettekande vms algusosa, kus kirjeldatakse lühidalt, millest juttu tuleb või antakse muid üldisi selgitusi

tutvustav, alustav osa näiteks raamatus, artiklis või ettekandes


sisse juurduma

püsivalt omaseks saama
harjumuseks saama, kinnistuma


sisse kaanima

ohtralt, suures koguses alkoholi vm vedelikku jooma


sissekanne

millegi üleskirjutus või registreeriv märge (nt päevikus, registris)

registreeriv märge v. ülestähendus (näit. raamatus, registris)


sisse kasseerima

raha sisse nõudma
kelleltki millegi eest raha vastu võtma


sisse kukkuma

lubamatul, salataval toimingul paljastatud saama

kui keegi <eki-highlight>jääb</eki-highlight> mingi halva teoga <eki-highlight>vahele</eki-highlight>, siis ta tabatakse, sellest saadakse teada


sissekukkumine

milleltki keelatult tabatud saamine, paljastatud saamine


sissekäik

koht või käik, kustkaudu kuhugi sisse pääseb


sisse lahmima

ahnelt, suurtes kogustes sööma või jooma


sisse langema

koost lagunedes, tükkidena millegi sisemusse langema

mingi osa sissepoole langedes ära lagunema


sisse logima

(kasutajanime ja salasõna abil) arvutisüsteemi sisenema või võrguseanssi alustama

kasutajanime ja salasõna abil elektroonilisse süsteemi sisenema


sisselõige

terava eseme tekitatud (väike) haav või kirurgiline lõige


sisse lööma

löögiga, hooga millegi sisse suruma või kuhugi suunama

löögiga, löökidega v. hoogsalt millegi sisse pressima (EKSS)


sisse lülitama

mingit seadet, mehhanismi käivitama, tööle panema

vooluahelat sulgema; tehn mootorit, masinat jne. käivitama (EKSS)


sisse lülituma

(seadme, mehhanismi vms kohta:) sisselülitatuks saama, tööle hakkama


sissemaks

kohe tasutav osa maksta tulevast summast


sisse minema

käitumise ebaharilike mõistetamatute muutuste kohta (EKSS)


sisse murdma

jõuga (nt lukku lõhkudes) majja, autosse vm tungima, hrl et varastada

jõuga (näiteks lukku lõhkudes) kuhugi tungima

vägivaldselt, jõuga, vastu kellegi tahtmist sisse tungima.


sissemurdmine

vägivaldne, jõuga tungimine majja, kauplusse, kontorisse vm (hrl röövimise eesmärgil)


sisse mähkima

kedagi või midagi tihedalt millegi (nt riide) sisse keerama


sisse mängima

helisalvestamisel muusikat mängima, muusikat helisalvestama


sissenõudja

võlgade äramaksmist nõudev asutus või isik (nt inkassofirma või selle töötaja)


sissenõudmine

võla, trahvi vm rahalise kohustuse täitmise nõue


sisse pakkima

soojalt riietama või (koos sõnaga <eki-foreign>end</eki-foreign>) riietuma


sisse panema

(tehnovõrkude, sideliinide vms kohta:) hoonesse rajama


sissepiiramine

vastase objekti või üksuse isoleerimine tema ülejäänud vägedest

vastase üksuse isoleerimine tema ülejäänud vägedest hävitamise või vangistamise eesmärgil


sisse pistma

millegi sisemusse midagi torkama või panema


sissepääs

koht või käik, kustkaudu kuhugi sisse pääseb


sisse pääsema

mingisse paika sisse saama
võimalik olema kuhugi kohta saada


sissepääsuluba

ametlik luba, mis annab õiguse siseneda teatavale (suletud) alale, teatavasse asutusse vm


sisseränd

inimeste elama asumine riigis, mis ei ole nende kodumaa


sisserändaja

vabatahtlikult elukohta vahetanud inimene uue asukohamaa suhtes või teel uuele asukohamaale


sisse rändama

mingile alale, mingisse riiki kuskilt mujalt elama asuma


sisse rääkima

oma jutuga ennast või kedagi teist mingis asjas (tahtmatult) paljastama

oma jutuga ennast v. kedagi teist mingis asjas (tahtmatult) paljastama


sisseseade

hrl tootmis- või ühiskondlike ruumi(de) sisustus kogumina (nt mööbel, masinad, töövahendid)


sisse seadma

kehtestama, maksma panema
kasutusele võtma, juurutama


sisse sulama

kellegi hulka (või millessegi) sulanduma, end seal koduselt tundma hakkama


sisse suruma

survet avaldades, mõju rakendades kuskile suruma, nii soovitut saavutama


sisse sättima

elamiseks, paiknemiseks kasutamiskorda seadma


sissetalumine

mingi looma- või taimeliigi sisseviimine alale, kus seda varem polnud, võõrliigi sissetoomine


sisse torkama

millegi sisemusse midagi lükkama või panema


sisse trükkima

arvutisse, otsimootorisse vm klaviatuuril kirjutades midagi sisestama


sissetulek

teatud aja jooksul laekunud rahasumma, rahaline tulu

(teatud aja jooksul) teenitud raha, tulu

palk, mida teenitakse v. raha, mida regulaarselt saadakse


sissetulekuallikas

see, mis annab äraelamiseks vajalikku rahalist tulu


sisse tulema

tulles kuhugi, mingile alale (nt riiki) sisenema või saabuma


sissetung

relvastatud väeosade tungimine võõrale alale


sisseuhtekiht

tihenenud pinnakiht, kuhu on nõrgunud ained ülemistest mullakihtidest


sissevaade

(põgus, tutvustav) käsitlus või ülevaade


sisse vajuma

sisse langema, kokku varisema
lohku vajuma


sisse varisema

koost lagunedes, tükkidena millegi sisemusse langema

mingi osa sissepoole langedes ära lagunema


sissevedaja

kaupade sisseveoga tegelev asutus või isik


sisse vedama

kaupa, toodangut välismaalt oma riiki tooma


sissevedu

kaupade ja teenuste ostmine välismaalt, ostetud kauba vedu oma riiki


sisseveoluba

valitsusasutuse väljastatud dokument, mis annab õiguse teatud kaupa riiki sisse vedada


sisseveotoll

sisseveetavate kaupade eest tasutav maks

kaupade sisseveo eest tasutav maks (EKSS)


sisseviimine

muudatuste, täienduste vms teksti lisamine


sissevõte

kahandamiseks või kumeruse kujundamiseks õmmeldud sisevolt riietusesemel (talje-, rinna- või puusapiirkonnas)


sisse õnnistama

midagi enne kasutuselevõttu rituaalse puhastamisega pühaks kuulutama, pühaks otstarbeks eraldama

rituaalse toiminguga pühaks tegema, tunnistama või kuulutama


sisseütlev

(grammatikas:) kääne, mis vastab küsimustele <eki-foreign>kellesse?</eki-foreign>, <eki-foreign>millesse?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennasse, majasse</eki-foreign>)

eesti keele kääne, mis vastab küsimusele <eki-foreign>kellesse?/milless</eki-foreign><eki-foreign>e?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennass</eki-foreign><eki-foreign>e</eki-foreign>, <eki-foreign>õpikusse</eki-foreign>)


sisu

see, mis mingi ümbrise, koore, kesta, anuma vm sees leidub

see, mis on millegi (näiteks anuma) sees

sõnumi osa, mida sõnumiteisaldussüsteem sõnumi edastuse ajal ei vaatle ega muuda, teisendamine välja arvatud


sisuanalüüs

meediatekstide ja dokumentide analüüsimiseks kasutatav uurimismeetod


sisukas

sisult, mõttelt väärtuslik, huvitavat ainest pakkuv


sisuline

teose, kõne, dokumendi vms sisusse puutuv, selle aine, teemaga seotud


sisuplokk

(trükise tegemisel:) hrl kokku õmmeldud kaanestamata trükipoognad


sisus

kõhuõõnes paiknevad elundid või siseelundid (tervikuna)


sisustus

korteri vm ruumi mööbel, seadmed vm sisseseade

mööbel, seadmed, vaibad, kardinad vms toas või majas

mööbel jms. vahendid, mida kasutatakse kodu v. teiste ruumide sisustamiseks


sisutu

(teksti, teose vms kohta:) mõttelt, sisult kesine või täiesti mõtteta


sisuvaene

vähese, ebapiisava sisuga, sisult, mõttelt lahja


SI-süsteem

mõõtühikute süsteem, mille põhiühikuteks on seitse füüsikalist suurust: meeter, kilogramm, sekund, amper, kelvin, mool ja kandela


sitamaja

ehitis või ruum urineerimiseks ja roojamiseks


sitane

räpane, väga määrdunud, mustusega või sitaga koos


sitanikerdis

asi, mis on oskamatult või kiiruga, hooletult tehtud, kehv töö


sitapea

(halvustavalt inimese kohta, ka sõimusõnana)


sitasitikas

sinakasmust mardikas, kes kaevab hrl hobuste või veiste sõnniku alla püstkäike, mille rõhtsais kambreis arenevad vastsed


sitast saia tegema

millestki viletsast, mittesobivast või ebapiisavast midagi enam-vähem kõlbulikku tegema või saama


sitke

füüsilisele jõule, survele vms vastupanu osutav, tugev ja painutatav (või venitatav), mitte kergesti purunev ega pehme


sits

õhuke trükitud mustriga või ühevärviline lihtne puuvillane kangas

õhuke labase sidusega, hrl trükimustriline puuvillriie (EKSS)


sitsid ja satsid

volangid, lehvid vm kaunistused riideesemel


sitt

looma või inimese väljaheide, roe
sõnnik (põllu väetisena)


sitta keerama

mingit pahandust, jama, ebameeldivust korraldama


sittama

mustaks, räpaseks tegema, jäätmetega saastama, reostama


sittuma

päraku kaudu väljaheiteid, rooja väljutama


situatsioon

asjade üldine olek, seis teatud ajahetkel

mingi sündmuse asjaolud, eluga seotud tingimused

asjade üldine olemisviis v. mingite tingimuste kombinatsioon mingil ajahetkel


siug

väiksem madu (hrl Eestis elavate madude, rästiku ja nastiku kohta)


siugjas

ussi meenutav, nt ussina pikk ja painduv


siuglema

kitsas kohas lookeid, keerde tehes (edasi) liikuma, kitsast kohast (ussina libistades) läbi pugema või minema


siuh

annab edasi liigutuse kiirust (ja heli) või tegutsemise kiirust, kergust


siuksuma

(hrl väikeste lindude kohta:) heledalt ja katkendlikult häälitsema


siunama

(vandesõnu kasutades) kellegi või millegi üle pahandama, oma nördimust, rahulolematust sõnaliselt väljendama


siuru

muinasjutuline lind Eesti vanemates rahvalauludes

muinasjutuline lind eesti vanemates rahvalauludes


siutsatama

korraks heledalt ja katkendlikult häälitsema, ühe korra siutsuma


siutsuma

lühidalt, järskude katkestustega siristama


skalaar

kuni 13 cm pikkuseks kasvav akvaariumikala, keda hrl kasvatatakse väikese parvena


skandaal

avalik, sündsustunnet haavav käitumine või sündmus, mis inimestes tekitab äärmist meelepaha või hämmastust

käitumine või sündmus, mis inimesi pahandab ja neid sellest rääkima paneb

avalik kõmuline pahandus v. häbistav juhtum (EKSS)


skandaalne

avalikkuses sündsustunde haavamisega äärmist meelepaha või hämmastust tekitav, avalikult šokeeriv, skandaali põhjustav


skandalist

inimene, kes provotseerib, kutsub esile skandaali või skandaale


skandium

haruldane metall, keemiline element järjenumbriga 21

keem. element, haruldane muldmetall (Sc) (EKSS)


skaneerima

teksti, pilti vm kujutisi skanneri abil arvutisse sisestama, optiliselt sisse lugema

pildist või dokumendist arvutisse koopiat tegema


skanner

optiline seade, mille abil teisendatakse tekstid, pildid jt graafilised kujutised arvutile sobivaks signaalide jadaks, tekstide, piltide jt kujutiste digiteerimiseks mõeldud seade

masin, mis teeb pildist või dokumendist arvutisse koopia


skarabeus

läikivmust mardikas, kes kariloomade väljaheidetest kerakesi voolib


skarifikatsioon

seemnekestadele kergete lõigete tegemine, et seeme külvi eel paisuks ja hakkaks idanema


skatepark

rampidega plats või väljak, kus tegeldakse ekstreemspordiga, vahendeiks rulad, rulluisud ja (triki)jalgrattad


skaudiliikumine

iseseisvat toimetulekut ja eneseharimist arendav, ühistele väärtushinnangutele ja salgasüsteemile tuginev rahvusvaheliselt levinud kasvatussüsteem ja elamisviis, noorsooliikumise vorme


skautlus

kristlikule ja rüütlikasvatuse ideoloogiale tuginev rahvusvaheliselt levinud kasvatussüsteem ja elamisviis, noorsooliikumise vorme (EKSS)


skeem

tinglik, lihtsustatud graafiline kujutis (nt pilt, joonis), mis kirjeldab mingit protsessi, nähtust, seadme tööd vm

lihtsamalt kujutatud pilt mingi seadme, protsessi või nähtuse sisemistest seostest

andmebaasi struktuuri täielik kirjeldus, mis vastab mingile kindlale käsitlustasemele


skeemitama

millegi saavutamiseks salasobinguid, petuskeeme vm ebaausaid võtteid kasutama, nende abil tegutsema


skeene

mingile hrl muusika või kunstiga seotud rühmale eriomane (alternatiivne) kultuur (nt hoiakud, käitumine, kunst), sellega seonduv suhtluskond


skeeta

põhikloostrist eemal asuv väheste munkade või nunnade ja range elukorraldusega klooster


skeleton

mäespordiala, kelgutamise eriliik, kus sportlane lamab kelgul kõhuli, pea ees


skelett

inimese ja looma keha tugisüsteem, mis selgroogsetel koosneb peamiselt luudest ja nende ühendustest


skemaatiline

(üsna, liiga) lihtsustatud, mitte täpne ega lõpuni viimistletud, visandina mõjuv


skene

algselt puuehitis teatrirekvisiitide hoidmiseks ja riietusruum vanakreeka teatris. Hiljem poolsammastega varustatud kivist püsiehitis, millest toimusid näitlejate etteasted proskeenionile


skepsis

kalduvus kahelda või kahtlemine millegi võimalikkuses, selline hoiak millegi suhtes


skepter

väärispuust või -metallist kaunistustega kepp valitsejal võimu sümbolina või kõrgema vaimuliku ametitunnusena


skeptiline

millegi võimalikkuses kahtlev, millegi suhtes sellise hoiakuga


skinhead

heterogeense noorte subkultuuri liige, eripärase riietuse ja paljakspöetud peaga ja sageli rassistlike vaadetega hrl noor mees


skinheed

eripärase riietuse ja paljakspöetud peaga, rassistlike vaadetega nooruk (EKSS)


skisma

kiriku lõhenemine õpetuslike vm tülide tõttu

Ristiusu kiriku lõhenemine 1054 ida- (õigeusu) ja lääne- (katol.) kirikuks


skisofreeniline

väga segane, sügavaid vastukäivusi sisaldav, (nagu) hulluks ajav

skisofreeniale või skisofreenikule iseloomulik


skits

vaba käega tehtud joonistus
pildi, projekti vm kavand


skitseerima

üldjoontes kavandama või kujutama, kiiresti (nt mõne lause või joonega) kirja panema või joonistama


skleera

silmamuna tagumine läbipaistmatu kest
silma kõvakest


skoor

sportmängus saavutatud punktid (nt jäähokis ja jalgpallis löödud väravad, korvpallis visatud korvid)

spordivõistlusel: teatud hetke punktide arv või vahekord


SKP

riigi territooriumil aasta jooksul loodud varade ja teenuste koguväärtus (arvestatuna ühe elaniku kohta)


skraa

keskaja tsunfti või gildi põhikiri
tsunfti v. gildi põhikiri (EKSS)


skreeling

Islandi saagades mainitud Põhja-Ameerikas ja Gröönimaal elanud muinasaja rahva liige


skribent

kirjamees, sulemees (sageli halvustavalt)

kirjutaja, sulemees (sageli halvustavalt)


skriining

elanikkonna teatud sihtrühma, nt kindlas vanuserühmas inimeste uurimine, et avastada mingi haiguse põdejaid või mingi haiguse suhtes suure riskiga inimesi


skriptikeel

skripti kirjutamiseks kasutatav programmeerimiskeel (nt Python, JavaScript)

kitsalt spetsialiseeritud interpreteeritav programmikeel mõne rakenduse või funktsiooni juhtimiseks


skrootum

munandeid ümbritsev kotjas nahakurd inimesel jt imetajatel


sks

germaani keel, mida kõneldakse peamiselt Saksamaal, Austrias, Šveitsis ja Belgias


skulptor

kunstnik, kes teeb kolmemõõtmelisi kunstiteoseid, kujusid, tegeleb raidkunsti või plastikaga


skulpturaalne

ruumilise kujuna, skulptuurina mõjuv või (raidkunstitehnikas, plastikatehnikas) sellisena loodud


skumbria

peene nina- ja sabaosaga, külgedelt veidi lamendunud pikliku kehaga merekala, Atlandi ookeani tähtsamaid püügikalu

pikliku käävja kehaga kala subtroopilistes ja mõõdukalt soojades meredes (Scomber)


skunk

Ameerikas elutsev madalajalgne pika kehaga karusloom, kes enesekaitseks pritsib pärakunäärmeist vastiku haisuga nõret

Ameerikas elutsev kärplane, kes enesekaitseks pritsib pärakunäärmeist vastiku haisuga nõret


skänner

optiline seade, mille abil teisendatakse tekstid, pildid jt graafilised kujutised arvutile sobivaks signaalide jadaks, tekstide, piltide jt kujutiste digiteerimiseks mõeldud seade

masin, mis teeb pildist või dokumendist arvutisse koopia

optiline sisendseade, mis loeb paberilt teksti ja pilte ning teisendab kujutise ridahaaval digitaalsele kujule, nii et seda saab arvutiga töödelda, kuvada ja printida


skännima

teksti, pilti vm kujutisi skanneri abil arvutisse sisestama, optiliselt sisse lugema

pildist või dokumendist arvutisse koopiat tegema


slaavlane

mõnd slaavi keelt kõneleva rahva liige
rühm indo-euroopa rahvaid


slaidiesitlus

millegi tutvustamine arvutis tehtud slaidide abil


slalomist

inimene, kes harrastab slaalomit
slaalomsõiduga tegelev sportlane


slepe

küttekolde ja korstna vaheline rõhtne suitsulõõri osa


slepis

millegi järel veetavana, puksiirköie vms otsas


sleppi

millegi järel veetavaks, puksiirköie vms otsa


sleppima

sõidukit vm kogukat asja järel vedama või ees tõukama, et seda teise kohta vedada (nt mingi vahendi, puksiirauto abil)


slepptou

väga tugev köis või tross sõiduki vm raske koorma vedamiseks


slikerdama

hrl mingist tegevusest kavaldades mööda hiilima, kõrvale põiklema

hrl. mingist tegevusest kavaldades mööda hiilima (EKSS)


slivovits

ploomidest saadav kange värvitu alkohoolne jook


sloveen

Sloveenia põhirahva liige
Sloveenia kodanik või elanik
Sloveenia päritolu inimene
Sloveenia elanik


slumm

(hrl suurlinnas:) tihedalt asustatud räämas vaestelinnaosa

üleasustatud linnapiirkonnad vaesema rahva elupaigana, tavaliselt halvas olukorras elamute ja sotsiaalse keskkonnaga


slummistuma

(hrl suurlinnas:) ühiskonna üldisest arengust maha jääma, sotsiaalselt kehvemal järjel olevaid inimesi ligi tõmbama hakkama


släng

mingile inimrühmale omane erikeel, sotsiaalselt eristuv keelekasutus


sm

partei, eriti Nõukogude kommunistliku partei liige, parteiline idee- ja võitluskaaslane (ka kõnetlussõnana)


Sm

pehme hõbevalge metall, omadustelt haruldane muldmetall (lantanoid), keemiline element järjenumbriga 62


smaili

rõõmsat nägu kujutav piltmärk, mida kasutatakse heatahtlikkuse või heameele väljendamiseks veebisuhtluses


small talk

kerge seltskondlik vestlus, milles sügavuti ei minda


smaragdroheline

smaragdi värvi, sügavroheline
leiutatud tuhmroheline pigment


smoorima

(liha kohta:) pruunistatult hautama
sel viisil küpsema


SMS

mobiiltelefonide vahel edastatav tekstisõnum, mis kuvatakse telefoni ekraanil

vastav sõnumite edastamise teenus või andmesiderakendus

teenus, millega saadetakse sõnum mobiiltelefonile


smuuti

paks viljalihaga jook purustatud marjadest-puuviljadest (ja jogurtist, jäätisest või piimast)


Sn

normaaltingimustel hõbejasvalge väga plastiline metall, keemiline element järjenumbriga 50


snaiper

hrl varitsuspaigast tulistav eriti täpne laskur, kes on võimeline tabama suurel kaugusel olevaid sihtmärke


snaiperpüss

optilise sihikuga üksiklaskudega tulistav, väga suure täpsusega poolautomaatne tulirelv


snobism

moenõuete ja teiste kommete hrl liialdatud tähtsustamine, peenutsevate kommete harrastamine


snobistlik

moenõudeid jt kombeid hrl üleliia tähtsaks pidav, peenutsev, snoobile omane


snowtubing

suure kummirõngaga ehk lumerõngaga lumest renni mööda allasõitmine


snus

niiske jahvatatud tubakas, mis pannakse imenduma hrl ülahuule ja igeme vahele


snäkk

väike toidupala, magus või soolane suutäis (nt kartulikrõpsud, soolapähklid, maisipulgad)


s.o

(esineb selgituse, täpsustuse või paranduse ees)


soalaad

(kangaspuudel:) raam, millesse käib kangasuga koelõngade kinnilöömiseks


sobilik

millekski (hästi) kõlbav, teatud tingimustele vastav

millegagi kooskõlas olev, ladusalt toimiv


sobima

millekski hästi, igati kõlbama, millekski hea, õige olema, (kõigiti) mingitele tingimustele vastama


sobimatu

millekski mitte (hästi) kõlbav, mingitele tingimustele mittevastav

selline, mis ei sobi millekski või mis ei vasta mingitele tingimustele


sobitama

millegagi vastavusse, kooskõlla viima, mingeid asjaolusid arvestades sobima panema

eri isikutest, esemetest, üksustest, elementidest kokku seadma


sobituma

millegagi sobima (hakkama), vastavusse, kooskõlla minema


sobrama

hrl midagi kuskilt otsides käega (või mingi vahendiga) mingeid asju edasi-tagasi liigutama, neid pahupidi pöörama


sodi

(väikesed) jäätmed, millegi tarbetud või räpased jäägid


sodiaagimärk

üks Päikese teekonna (ehk ekliptika) kaheteistkümnest osast (nt Kaljukits, Kaalud)

üks 12 tähtede rühmast, mille positsioon sinu sünni hetkel mõjutab mõnede inimeste arvates sinu iseloomu


sodiaak

12 tähtkujuga taevasfääri vöö, kus näiliselt liiguvad Päike, Kuu ja planeedid ning mis ulatub ligikaudu kaheksa kraadi mõlemale poole Päikese teekonda (ehk ekliptikat)

12 tähtkujuga taevaskeravöö, mida Päike aasta jooksul näivalt läbib


sodima

kiiruga, lohakalt joonistama või kirjutama, hrl sel viisil midagi ära rikkudes või määrides

ohtralt parandusi tehes v. lohakalt vormistades kirjalikku tööd korratuks, mustaks tegema (EKSS)


sodomiit

inimene, kes praktiseerib suguühet loomadega


soe

mõõdukalt kõrge, hrl inimesele mõnusalt mõjuva, hästi vastuvõetava temperatuuriga

meeldivana, mahedana tajutav v. mõjuv (eriti häälte või värvide kohta)


soemüür

pliidi, ahju juurde kuuluv lõõridega ehitis, mis kütmisel kuumeneb


soend

pärimuse järgi hundiks moondunud või moondatud inimene


soendama

temperatuurilt soojaks või soojemaks tegema


soendus

kehaliste harjutuste abil organismi ettevalmistamine treeninguks või võistluseks


soenema

temperatuurilt soojaks või soojemaks muutuma


soeng

viis, kuidas juuksed on lõigatud ja seatud

teatud viisil lõigatud ja seatud juuksed

mingil viisil lõigatud ja seatud juuksed

moodus, kuidas juuksed on lõigatud ja seatud, juuksekorraldusviis; teat. viisil lõigatud ja seatud juuksed (EKSS)


soengumood

juuste kandmise või soengusse seadmise üldine laad


soerd

ulatuslike väärarenditega, hrl eemaletõukava või ehmatava välimusega olend


soerdlik

moondunud või moonutatud, ebanormaalselt kole või hirmutav


soetama

enesele, enda tarbeks hankima, (enesele) tekitama


soetõbi

kõrge palaviku ja teadvuse tuhmumisega kulgevate nakkushaiguste koondnimetus


soetõlv

vesistes kohtades kasvav mõõkjate lehtede ja rullitaolise õisikuga (tõlvikuga) taim

pikk taim, mis kasvab veekogude läheduses ja millel on pikad õhukesed lehed ning pulga kujuga pruun õis


softpall

pesapallist kujunenud sportmäng, mida mängitakse väiksemal väljakul suurema ja pehmema palliga


soga

hägune (ja ebapuhas) vedelik või poolpehme püdel mass


sogama

segast juttu rääkima, millegi kohta vassima, fakte moonutama


sogane

(vedeliku vm aine kohta:) mitte (hästi) läbipaistev, hrl tahkeid aineosakesi sisaldav, mitte selge


Sogdiana

endised Iraani rahvaste riigid ja kultuuripiirkond (6. sajand eKr – 11. sajand pKr) Kesk-Aasias Zarafšoni jõe orus, üks Siiditee piirkondi


soh

kinnitab otsusele jõudmist, nendingut millegi lõpetatuse kohta


sohilaps

väljaspool abielu sündinud laps, vallalisele (mitte lapse isaga abielus olevale) emale sündinud laps (vastandatult abielulapsele)


sohimäng

pettusel, reeglite rikkumisel rajanev mäng


sohinaine

naine armukesena (neutraalses kasutuses või halvustavalt)


sohipoeg

väljaspool abielu, vallaslapsena sündinud poeg


sohitegemine

võistlus-, mängu- vm reeglite teadlik rikkumine, petmine


sohitütar

väljaspool abielu, vallaslapsena sündinud tütar


sohva

hrl polsterdatud, lahtiste patjadega või seljatoega (pehme) mööbliese istumiseks ja lamamiseks

seljatoe ja hrl. käetugedega enamasti pehme mööbliese istumiseks ja lamamiseks (EKSS)


sohvabaar

laudade ja mõnusate istumiskohtadega baar

baarileti, laudade ja mõnusate istumiskohtadega söögi- ja joogikoht (EKSS)


soig

hädast, valust vm tulenev kaeblemine, pidev millegi üle kurtmine, soigumine


soiguma

hädast, valust vm tulenevalt kaeblema, kestvalt, korduvalt kurtma


soikeseisund

organismile või nende rühmale edasiseks elutsemiseks vajalik puhke- või peiteseisund (nt loomadel, taimedel, viirustel)


soikuma

tegevuselt, toimelt nõrgemaks või pooleli jääma, lakkama või vaibuma


soine

liigniiske, pehme ja tüma (pinnasega), soole iseloomulik

rohkete soodega; soole iseloomulik, liigniiske, pehme, tüma (pinnasega) (EKSS)


soja

liblika tiibu meenutavate õitega soojalembene kaunvili, mille terad on väga toitvad


sojauba

Liblikõieline soojalembene kaunvili, mille terad on väga toitvad (Glycine, hrl. Glycine soja) (EKSS)


sokk

kitse, metskitse, hirve vm sõralise isasloom

veislaste hulka kuuluv kodustatud isasloom piima, villa ja liha saamiseks


sokuhabe

kitsas, otsast teravnev habe inimese lõual


sokusarv

looma, peamiselt soku sarvest valmistatud sõrmeavadega rahvapill


sokutama

kõverteid pidi kellelgi midagi saavutada, saada või hankida aitama

midagi endalt kellegi teise peale lükkama

kõverteid pidi, märkamatult ja salamahti tegutsema (EKSS)


sol

muusikalise helirea viies alusheli
viienda alusheli silpnimetus


solaarkonstant

füüsikaline suurus, mis iseloomustab Päikese kiirguse intensiivsust Maa atmosfääri ülemisel piiril


solaarne

Päikesesse puutuv, sellega seotud
Päikesesse puutuv


sol-bemoll

(muusikas:) pooltooni võrra madaldatud sol


solberdama

vees jalgu, käsi vm edasi-tagasi või üles-alla liigutama


soldan

kaitseväes teeniv või tegevväkke kuuluv madalamas auastmes isik


sol-diees

(muusikas:) pooltooni võrra kõrgendatud sol


solfataar

väävlirikkaid gaase eraldav, vulkaaniline allikas

väävlirikkaid gaase eraldav vulkaaniline gaasiallikas


solfedžo

silp- või tähtnimetustega noodilugemine või noodist laulmine, silp- või tähtinimetuste määramine

muusikalist kuulmist arendavad harjutused, mis seisnevad peamiselt silp- või helinimetustega laulmises; vastav õppeaine


solge

ümarusside hõimkonda kuuluv selgroogsete soolenugiline, enamasti inimeses, koduseas vm. loomas nugiv (Ascaris lumbricoides)


solgetõbi

nugiuss solkme põhjustatud haigus, mis kulgeb kergete seedehäirete ja allergiliste nähtudega


solgine

vedelaid jäätmeid, solki sisaldav, räpane või määrdunud


solgineeva

(musta, reostunud veega jõe, oja vms kohta)


solgiämber

vedelate jäätmete ja tarvitatud pesuvee kogumiseks mõeldud ämber

koduses majapidamises solgi kogumiseks mõeldud ämber


solgutama

eset, riideeset vm hrl vees (lõdvalt) edasi-tagasi liigutama

rippuda lastes hrl. vees edasi-tagasi liigutama; nõnda pesema.


solidaarne

kellegagi koos midagi ühiselt, võrdselt toetav, pooldav või millegi eest ühiselt, võrdselt vastutav


solidaarsusprintsiip

teatavat võrdsust, võrdväärsust tagav sisemise ümberjagamise põhimõte (nt sotsiaalkindlustuse süsteemis, Euroopa Liidus)


solidaarsusstreik

streik teise organisatsiooni, piirkonna streikijate nõudmiste toetuseks


solidool

veekindel, teatud kaltsiumisooladega tihkestatud mineraalõli, tavalisim määre, mida kasutatakse masinate ja mehhanismide hõõrduvates osades


solifluktsioon

sulavetest läbiimbunud pinnasekihi allapoole libisemine igikeltsa alal


soliidne

välimuselt, olekult kindel, korralik ja tõhus, austust ja usaldust äratav, esinduslik


solist

soolot esitav laulja, instrumentalist või tantsija


solkima

toitu vms ära rikkuma, halvamaitseliseks või kõlbmatuks muutma

ära rikkuma, kehvaks, kõlbmatuks muutma (EKSS)


solksama

(vedeliku kohta:) väikese koguse jagu valama


sol-mažoor

mažoorhelistik, mille esimene aste on sol


sol-minoor

minoorhelistik, mille esimene aste on sol


solmisatsioon

silp- või tähtnimetustega noodilugemine või noodist laulmine, silp- või tähtinimetuste määramine


solonets

sooldunud muld, mille pindmises kihis lahustuvad soolad puuduvad, kuid mis sisaldab rohkesti naatriumi ning mis aurumise ülekaalu mõjul võib muutuda solontšakiks


solontšakk

sooldunud pinnasega ja soolalembeste taimedega kuiv maa-ala, kõrbe ja poolkõrbe soolak


solpsatama

(<eki-link data-link-id="237263" data-link-type="word">sulpsu </eki-link> või sulpsude saatel) vette (vm vedelikku) hüppama, kukkuma, langema vms


solstiitsium

hetk, mil päikeseketta keskpunkt on taevaekvaatorist kõige kaugemal põhja või lõuna pool, suvine või talvine pööripäev


solvama

kelleski ülekohtu-, alandustunnet tekitama või tekitada püüdma

kedagi või midagi sügavalt puudutama, sõna või teoga riivama

midagi halba ütlema või tegema, et teisele inimesele haiget teha või teda alandada


solvang

(ühekordne) kellegi tahtlik sõna või teoga riivamine, hrl solvav ütlus või tegu


solvent

aine, mis mingi teise ainega lahuse moodustamisel jääb selle põhikoostisosaks


solventsus

inimese varalisest seisundist olenev suutlikkus osta kaupa ja kasutada tasulisi teenuseid, täita oma rahalisi kohustusi


solvuma

end kellegi sõnadest või teost alandatuna, ülekohtu osalisena tundma (hakkama)

kui sa <eki-highlight>solvud</eki-highlight>, siis sul tekib halb tunne, sest keegi on sind solvanud


solvumus

solvunud olek, enese kellegi sõnadest või teost alandatuna, ülekohtu osalisena tundmine


solvunult

end ülekohtu osalisena, alandatuna või sõnade või teoga riivatuna tundes


sol-võti

noodivõti, mis määrab esimese oktavi sol'i asukohaks noodijoonestiku teise joone


somaal

Somaalia põhirahva liige
Somaalia kodanik või elanik
Somaalia päritolu inimene


somaallane

Ida-Aafrikas Somaali poolsaarel elav rahvas (EKSS)


somaatiline

kehaline, (füüsilise) kehaga seotud (nt vastanduses psüühilisele)


sombi

Aafrika ja Kariibi maade ja <eki-foreign>voodoo</eki-foreign> uskumuses nõiaväel elustatud laip


sombuline

(organismi kehas:) õõnsustest, süvenditest koosnev (nt kopsu, hambavalli kude)


somm

Kõrgõzstani ja Usbekistani rahaühik (EKSS)


sommeljee

veiniasjatundja, kes oskab soovitada iga roa juurde sobiva joogi


sommerdama

suveaega, suvepuhkust veetma (nt maal, mere ääres)


somnambulism

osalise une seisund, mille puhul (haige) inimene käib ja tegutseb lahtisilmi, kuid tajub ümbritsevat piiratult ja hiljem oma tegevust ei mäleta


somnambuul

osalise une seisundis olev inimene, kes käib ja tegutseb lahtisilmi, kuid tajub ümbritsevat piiratult ja hiljem oma tegevust ei mäleta


somnoloog

unehäirete ravimisele spetsialiseerunud arst


somp

õõnsus lõualuus, milles paikneb hambajuur


sompama

vaevaga edasi liikuma vees, poris vm raskesti läbitavas kohas, hrl sisse vajudes, vett ja muda pritsides


sonar

helilainete levimisel ja peegeldumisel põhinev veealune navigatsioonisüsteem või -seade (nt veealuste objektide leidmiseks, vee sügavuse mõõtmiseks)


sondeerima

sondi abil uurima, nt atmosfääri või merepõhja

midagi (ettevalmistavalt) välja uurima, millelegi pinda ette valmistama (EKSS)


song

haiguslik elundi väljasopistis, mida põhjustab kehaõõne seinas olev puue

elundi väljasopistis, mida põhjustab kehaõõne seinas olev puue (EKSS)


songerdama

mingi vahendiga mullas, pinnases vm massis tuhnides, sõtkudes seda korduvalt ümber või segi pöörama


songermaa

segi, pahupidi pööratud, ülessongitud ebatasane maa (nt sigade, mõne masina poolt)


soni

hrl paksemast riidest või nahast ja (samast materjalist) nokaga müts, algselt meestemüts

hrl. paksemast riidest v. nahast ja samast materjalist nokaga meestemüts


sonima

haigusest tingituna (erutatult, hämarolekus) segaselt ja seosetult kõnelema

ebaloogiliselt rääkima, totrusi rääkima; midagi segast kokku rääkima


sonks

viis, kuidas juuksed on lõigatud ja seatud

teatud viisil lõigatud ja seatud juuksed

mingil viisil lõigatud ja seatud juuksed


sonograafia

kehaorganite ja kudede uuring nende eri kihtidelt tagasipeegelduva ultraheli abil


sonoorne

tugeva, puhta (ja kauni, väljendusrikka) kõlaga


soo

kinnitab otsusele jõudmist, nendingut millegi lõpetatuse kohta

madal vesine maa, kus liigniiskuse ja hapnikuvaeguse tingimustes jääb osa taimejäänuseid lagunemata ning ladestub turbana


sooda

vees hästi lahustuv värvuseta kristalne aine, mida kasutatakse klaasi tootmisel ja pesemisainena (või selle koostisosana)


soodavesi

kihisev jook, mis sisaldab naatriumvesinikkarbonaati ning mida kasutatakse nt alkoholi lahjendamiseks

soodat sisaldav tööstuslikult valmistatud kihisev jook


soodne

millegi jaoks, kellelegi hästi sobiv, hea või kasulik


soodom ja gomorra

(kõlvatu elu või suure segaduse, korralageduse kohta)


soodsat pinda looma

millegi teket, levikut, ladusat kulgemist soodustavaid tingimusi kujundama


soodumus

(sünnipärane) kalduvus, vastuvõtlikkus millegi, hrl haiguse, (halva) harjumuse suhtes


soodustama

millelegi kaasa aitama, midagi soodsas vm suunas mõjutama

omalt poolt abi, kaasabi osutama, abistama; soodustavalt mõjuma


soodustus

võimalus midagi eelisena, kasulikult saada, nt odavamalt osta, (osaline) vabastus millestki üldkehtivast vm lisahüve

see, kui miski on kellelegi odavam kui teistele

miski, mis on kellelegi soodus, sageli täielik v. osaline vabastus millestki üldkehtivast (EKSS)


soohaigus

mäletsejate jt loomade peamiselt koobaltipuudusest tingitud ainevahetushaigus, mis tekib loomadel vähese toiteväärtusega sooheina söömisel


soojakadu

olukord, kus lekib soojus, mis pole suutnud veel maja siseruume soojendada, soojusenergia kadu


sooja kohta saatma

(ilustavalt vulgaarsete ütluste, hrl perse saatmise kohta)


soojalembene

(organismide, nt taimede, loomade kohta:) sooja keskkonda vajav


soojapidav

selline, mis hoiab soojust, ei lase seda läbi


sooja saiaga pähe saanud

mitte täie mõistusega, lollust ilmutav (ka sõimusõnana), hrl terve mõistusega inimese kohta, kui see toimib rumalasti, mittemõistlikult


soojasõlm

hoone või hoonerühma seadmestik, mille abil soojuse tarbijad on ühenduses soojusvõrguga


sooja tegema

kehalisi harjutusi tegema enne treeningut või võistlust, et organismi ette valmistada


soojatrass

torude süsteem soojusenergia juhtimiseks tarbijani


soojavarustus

tarbijate keskne varustamine soojusenergiaga hrl kuuma vee vahendusel


soojendama

temperatuurilt soojaks või soojemaks tegema

heameelt tegema, liigutama, heldima panema


soojendus

kehaliste harjutuste abil organismi ettevalmistamine treeninguks või võistluseks


soojenema

temperatuurilt soojaks või soojemaks muutuma


soojus

mõõdukalt kõrge temperatuur, ka millegi tekitatud sellise temperatuuriga keskkond või õhk, millegi soe-olek

mõõdukalt kõrge temperatuur, sellise temperatuuriga õhk


soojuselektrijaam

soojusest elektrienergiat tootev ettevõte


soojusenergia

energia, mille aluseks on molekulide korrapäratu soojusliikumine ehk ühelt kehalt teisele energia andmine


soojusisolatsioon

tõke, mis vähendab soojuse levimist nt hoonest väliskeskkonda või väliskeskkonnast külmutus- või jahutusseadmesse


soojuskaamera

seade, mis võimaldab objekte leida ja avastada nendest lähtuva soojuskiirguse järgi


soojuskadu

olukord, kus lekib soojus, mis pole suutnud veel maja siseruume soojendada, soojusenergia kadu


soojusregulatsioon

püsisoojaste loomade ja inimese füsioloogiliste talitluste korraldus, mis tagab püsiva kehatemperatuuri


soojussõlm

hoone v. hoonerühma seadmestik, mille abil soojuse tarbijad on ühenduses soojusvõrguga (EKSS)


soojutama

soojaks tegema, soojendama
soojusega mõjutama (nt ravi otstarbel)


sookael

rabades ja rabamännikuis kasvav uimastavalt lõhnav valgeõieline mürgine rohttaim


sookana

nurmkanast veidi suurem punakaspruun tundrates ja rabades elutsev lind


soo-kuuskjalg

soodes ja soistel niitudel poolparasiidina kasvav sirge varre, kuuseokaste sarnaste lehtede ja roosade õitega rohttaim


sool

torujas elund organismi kehas, kus söödud toit seeditakse (algab maolukutist ja lõpeb pärakuga)

torukujuline seedekulgla, mis algab maost ja lõpeb pärakuga


soolakivi

loomadele lakkumiseks antav (puhastamata) kivisoola tükk


soolakutaim

taim, mis kasvab soolarikkal pinnasel (soolakul, mererannal)


soolakõrb

sooldunud pinnasega ja soolalembeste taimedega kuiv maa-ala, kõrbe ja poolkõrbe soolak


soolaleib

pidu, millega tähistatakse uude (elu)kohta kolimist (ning kuhu on olnud kombeks kostiks soola ja leiba kaasa viia)


soolalembene

(organismide kohta:) soolarikast keskkonda vajav


soolama

keedusoola abil säilitama, keedusoolaga konserveerima

tegevuse kohta, mis osutub kellelegi ebameeldivaks


soolamärg

(teekatte kohta:) soolast märg
(teekatte kohta:) soolast niiske


soolane

(toidu kohta:) maitsmisel tuntavalt soola sisaldav, merevee maitsega, mitte magus

maitsmisel tuntavalt soola sisaldav, merevee maitsega (EKSS)


soolaputka

ruum arreteeritute lühiajaliseks kinnipidamiseks


soolasammas

(äärmisest ehmatusest, jahmatusest vms liikumatu inimese kohta)

PILTL (näit. äärmisest ehmatusest, jahmatusest sugenenud tardumuse, teovõimetuse kohta) (EKSS)


soolatainas

jahust, soolast ja veest tehtud tainas, millest lapsed mängusööki, kuuseehteid vm mänguasju valmistavad


soolatama

teedele libeduse vähendamiseks liiva-soolasegu puistama (EKSS)


soolatoiteline

(järvetüübi kohta:) mineraalaineterikas ja (orgaaniliste) huumusainete poolest vaene


soolatoos

nõu soola hoidmiseks (ja serveerimiseks)

nõu soola hoidmiseks ja toidule peale raputamiseks


soolatüügas

viiruslik põletiku tunnusteta nööpnõelapea suurune või suurem kõvem sõlmeke naha pinnal

healoomuline moodustis nahal, mida põhjustab inimese papilloomiviirus


soolavesi

soolane vesi, keedusoola vesilahus (nt soolamiseks)


soolekeerd

soole keerdumine soolekinnisti ümber, mille tulemusena tekib vereringehäire


soolekepike

(jäme)sooles esinev pulkbakter, mis mõnikord tekitab soolepõletikke vm haigusi


soolekinnisti

kõhukelme volt, mille abil peensool kinnitub selgmisele kõhuseinale


soolenugiline

inimese või looma soolestiku parasiit, peamiselt ussnugiline


soolepõletik

(kroonilise põletikuna põletikulise soolehaiguse, nt Crohni tõve või haavandilise koliidi kohta)


soolesulgus

soole läbitavuse häire (nt soolevalendiku sulgumine kasvaja tõttu)

soole läbitavuse häire (näit. soolevalendiku sulgumine kasvaja tõttu) (EKSS)


soolhape

gaasilise vesinikkloriidi vesilahus, mida kasutatakse laialdaselt tööstuses


soolikarohi

põhjaparasvöötmes kasvav kõrge omapärase lõhnaga taim

kõrge, omapärase lõhnaga püsik, Eestis tuntud soolenugilisi väljutava ravimtaimena (EKSS)


soolikas

torujas elund organismi kehas, kus söödud toit seeditakse (algab maolukutist ja lõpeb pärakuga)


sooline

sugupoolest, soost tulenev, sellega seotud


soolmalts

soolakulistel rannaniitudel kasvav väike hallikas piklike lehtedega rohttaim


soolotsema

üksi, omapäi tegutsema, eriti juhul, kui eeldatavalt parem oleks ühistegevus


sooltoru

suu ja päraku vaheline õõneselundite süsteem, milles toit läbimisel seeditakse


soolvesi

keedusoola lahus toiduainete konservimiseks


soomaak

soisel alal rauarikkast põhjaveest sadestunud mineraalne maavara, hrl mullataoline, terajas või muguljas kogum

soisel alal rauarikkast põhjaveest sadestunud maak (EKSS)


soome keel

läänemeresoome keel, mida kõneldakse peamiselt Soomes


Soome kelk

kõrge seljatoe ja pikkade jalastega tagant tõugatav kelk


soomelik

soomlastele, soome keelele omane või iseloomulik


soomepärastuma

soomlastele, soome keelele iseloomulikuks muutuma, soomlastega ühte sulama


soometuma

(Soome välispoliitilise kursi järgi pärast Teist maailmasõda:) Nõukogude Liidu poliitilise, ideoloogilise ja majandusliku surve alla sattuma, oma iseseisvuse huvides olupoliitilisi mööndusi tegema


soomeugrilane

mõnd soome-ugri keelt kõneleva rahva liige

soome-ugri keeli kõnelevad rahvad ja hõimud (EKSS)


soomlane

Soome põhirahva liige
Soome kodanik või elanik
Soome päritolu inimene
Soome elanik


soomuk

lahingutegevuseks mõeldud, metallkattega kaitstud, soomustatud sõiduk


soomuklane

hõbedaste soomustega tiivutu putukas, kes elab soojas niiskes ruumis ja kahjustab toiduaineid ning riideid, majasoomuklane (Lepisma saccharina) (EKSS)


soomuld

muld, mille pindmise kihi moodustab turvas


soomurakas

tugevalt lõhnavate roosakaslillade õite ja söödavate punaste viljadega rohttaim, Eestis haruldane

punaste õite ja viljadega murakas (Rubus arcticus)


soomuseline

(nagu) soomustega kaetud, soomustest koosnev


soomuspuu

sõnajalgtaimede hulka kuulunud soomusmustrilise tüvega hiiglapuu kivisöeajastul


soomusrüü

peamiselt rüütlite kaitserõivastus, mis koosneb liikuvalt ühendatud terasplaatidest


soomussammaspool

mittenakkav krooniline nahahaigus, mille tunnuseks on ketendavad sõlmelised laigud


soomussärk

endisaegne ülakeha kattev kaitserõivas, mis on valmistatud väikestest metallrõngastest


soomustiivalised

selts lülijalgseid putukaid, kellel on kaks paari hrl mustreid moodustavate tihedate soomustega kaetud tiibu


soomustransportöör

isikkoosseisu transportimiseks või relvasüsteemi kandmiseks lahinguväljal mõeldud, (kergelt) metallkattega kaitstud ehk soomustatud, ratastel või roomikul liikuv sõiduk


soomust tegema

rüüstates (sõja)saaki hankima, midagi ära röövima


soomustõbi

naha sarvestumishäire, mille korral naha pinnal moodustuvad soomusjad ketud ning nahk meenutab kala- või maonahka


soomusväelane

soomusväkke kuuluv sõjaväelane, kes tegutseb lahingus peamiselt soomusveokil liikudes


soomusvägi

maaväe hulka kuuluv väeüksus, mis koosneb suure liikuvuse, tulejõu ja lahinguvõimega tankiüksustest


soomõiste

üldisem, laiem mõiste, hrl vastandudes kitsamale, eritunnustega liigimõistele, üks ülemmõisteid


soonepõletik

veresooneseina põletik, veresoonte põletik


soonima

liiga kitsas või liiga raske olemisega surudes või muljudes millelegi joont, vagu, vorpi sisse vajutama


soonkasvaja

peamiselt vere- või lümfisoontest koosnev kasvaja


soopalavik

kõrge palaviku hoogudega iseloomustuv parasitaarhaigus, mida levitavad hallasääsed


soopart

umbes varesesuurune pika terava sabaga part

(Anas acuta) on partlaste sugukonda pardi perekonda kuuluv veelind


soopor

koomast nõrgem teadvuse selguse häire, unetaoline teadvusetus

teadvuse kvantitatiivne häireseisund, milles oleva inimesega ei ole võimalik luua kontakti, kuid ta vastab tugevale ärritusele; sarnaneb tugevale unele


soor

hrl suukoopas esinev seenhaigus, mille puhul limaskestal tekivad valged katud

suukoopas esinev kandidoos, mille puhul limaskestal tekivad valged katud (EKSS)


soorajad

jalanõu alla kinnitatavad laiad (võre)tallad soos käimiseks


sooraud

soisel alal rauarikkast põhjaveest sadestunud mineraalne maavara, hrl mullataoline, terajas või muguljas kogum


sooritama

mingil viisil tegutsema, toimima (ilma tegevuse tulemuslikkust rõhutamata)

millegi rakendamise, teostamise, sooritamise, täitmise kohta (EKSS)


sooritus

millegi teokstegemine, kordasaatmine, mingil viisil (tulemuslik) tegutsemine


sooritusvõime

hrl kehaline, aga ka vaimne suutlikkus midagi teha


soos

pluusi või jaki vöökohast allapoole jääv osa, hrl rippuv, kaunistatud vm moel esile tõusev hõlm

pluusi või jaki vöökohast allapoole jääv osa (EKSS)


soosaar

soos (või rabas) olev kõrgem, hrl võsa ja puudega kaetud koht


soosik

kellegi armulikkust või soosingut nautiv inimene, (mõjuka isiku) lemmik


soosikukoorem

(suure vastutuse kohta, mis kaasneb võistluste, konkursi vms soosikuks olemisega)


soosima

kedagi või midagi oma mõjuga (või mõjuvõimuga) toetama, kellegi või millegi poolt olema

kedagi v. midagi toetama, kellegi v. millegi suhtes poolehoidu tundma, kellegi v. millegi poolt olema (EKSS)


soosing

kellegi heatahtlik toetus või poolehoid (kellelegi või millelegi)


soosiv

midagi heas, sobivas suunas mõjutav, kedagi või midagi toetav


soostuma

milleski järele andma, millegagi (lõpuks) nõustuma

kellelegi mingiks tegevuseks nõusolekut andma


soot

jõesängist eraldunud looge, milles on hrl järv või soo

tross või tali purje tuulde seadmiseks (EKSS)


sooteadus

soode arengut ja iseärasusi käsitlev teadus


sootihane

hallikaspruun, suure musta kurgualuse tähniga Eestis tavaline tihane


sootsium

teatavate ühiste oludega seotud inimeste rühm, mingi kogukond, teatav sotsiaalne kooslus (nt perekond, sõpruskond, naabruskond)


sootska

seda tiitlit kandev isik (valitakse iga-aastastel Seto kuningriigi päevadel)


sootuks

(hrl millegagi võrreldes:) täiesti, täies ulatuses


sootuli

nõrk valgus, mis tekib soogaasist ja võib sohu meelitada


sootunnus

isas- ja emasisendeid eristav tunnus, sh nii kaasasündinud sooline eripära (nt naistel munasari, meestel suguti) kui ka käitumuslikud vm tunnused


soov

tahtmine midagi teha või saada, lootus, et midagi sünniks


soovahetus

inimese sootunnuste, seksuaalsuse ümberkujundamine teise soo tunnuste vastu (vastavate operatsioonide abil)


sooviavaldus

hrl kirjalik dokument, millega keegi väljendab oma soovi midagi saada või teha, huvi millegi vastu (nt töökohale kandideerimisel, toetuse taotlemisel)


soovija

keegi, kes midagi (teha) soovib
keegi, kes midagi soovib
keegi, kes edastab (üldiselt hea) soovi


soovima

midagi tahtma (ja seda viisakalt väljendama)


soovimatu

mitte oodatud, tahetud, seetõttu mitte hea ega meeldiv


soovitama

kellelegi midagi nõuandvalt välja pakkuma

andma kellelegi nõu, et ta peaks midagi tegema või et mingi asi on hea

kellelegi kellegi v. mingi võimaliku tegevuse kohta selle positiivsetele omadustele osutades infot andma


soovitatav

(hrl nõuande, õpetuse kohta:) selline, mida tahetakse, et keegi (teine) teeb või peaks tegema, selline, mida kellelgi soovitatakse teha


soovitav

selline, mida keegi (ise) soovib tulemuseks saada, saavutada vms, selline, mida (endale) soovitakse


soovitus

juhatav õpetus, nõuandmine midagi teha (või mitte teha), millegagi arvestada vms

nõuanne, kuidas näiteks mingit probleemi lahendada või mingis olukorras toimida


soovituskiri

hrl asjatundja kirjalik positiivne hinnang või nõusolek kellegi pädevuse, millegi sobivuse vms suhtes

annab võimalikule tulevasele tööandjale usaldusväärset informatsiooni kandidaadi kohta


soovituslik

(hrl nõuandega ühenduses:) selline, mida kellelgi soovitatakse teha, mitte kohustuslik


soovolinik

sõltumatu asjatundja, kes tegutseb võrdse kohtlemise ja naiste-meeste võrdõiguslikkuse edendamise nimel, soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik


soovunelm

mõte, kujutlus millestki, mida tahetakse, soovitakse, ihaldatakse, ent mis võib jääda kättesaamatuks


sopakas

põnevust, meelelahutust vms taotlev kunstiväärtuseta raamat või ajakiri

kunstiliselt küündimatu soparomaan vm sopakirjanduse teos


sopaleht

põnevusele, inimsuhetele, kõmulistele uudistele keskenduv, mitte tõsiselt võetav ajaleht (nt kõmulehe kohta)


sopane

poolvedela kleepuva savi-, mulla- vm pinnasega kaetud või sellest koosnev


soperdama

midagi oskamatult, saamatult ja seetõttu kehvasti või valesti tegema


soperdis

kehv, viletsalt tehtud töö, hrl kirjatöö kohta


sopis

selgroost, siseelundist vm kehaosast välja ulatuv või välja tungiv koht


sopp

ruumi, maa-ala või veekogu põhiosast (kaugele) välja või eemale ulatuv, eraldi asetsev (väike, varju jääv) osa

(piirjoone kulgemise järgi:) sisse- v. väljaulatuv osa millestki (EKSS)


soprama

hrl midagi kuskilt otsides käega (või mingi vahendiga) mingeid asju edasi-tagasi liigutama, neid pahupidi pöörama


sopran

kõrge naishääl hrl laulmises
koori kõrgeim naishääl
mitmehäälse helitöö ülemine hääl (EKSS)


sops

annab edasi pehme, summutatud löögi heli


sopsus

alkoholiuimas, napsitanud (olekus), (kergelt) purjus


sopsutama

midagi kergelt raputama või käega lööma, hrl et seda kohevile, sirgu, puhtaks vms saada


sorakil

harali, otstega allapoole, lohakalt rippumas


sorav

(rääkimise, lugemise vm sõnadega seotu kohta:) ühtlaselt, katkestuseta või eksimiseta kulgev, kergelt ja sujuvalt toimuv


sorb

Saksamaa idaosas elava lääneslaavi rahva liige

lääneslaavi rahvas Saksamaa idaosas, polaabi hõimude ainus säilinud rühm (EKSS)


sorbee

mahlast, suhkrust, vahel ka veinist koosnev kerge vahustatud ja külmutatud magustoit


sorbeerima

(vedeliku või tahke aine kohta:) endasse neelama või välispinnale siduma


sorbiit

vees hästi lahustuv looduslik magusaine, mida leidub nt pihlakamarjades ja mida kasutatakse suhkru aseainena, üks suhkuralkohole

termiliselt töödeldud terase struktuuriosa, tsementiidi ja ferriidi peeneteraline segu


sorbitool

näit. pihlakamarjades leiduv magus aine, mida kasut. suhkru aseainena


sordiinne

(hääle, heli, ka oleku kohta:) vaoshoitud, vähendatud kuuldavusega, mitte ergas


sore

suurtest (hõredatest) teradest vm ümaratest tükkidest koosnev, õhulise, hõreda ehituse või koostisega


sorgeldama

kiiruga, hooletult kirjutama või joonistama


sorgsaba

(sorgus sabaga looma, nt hundi, rebase vm kohta)


sorgus

otsa või otstega allapoole rippumas, lõdvalt rippus


sorid

(hobusel:) laia rinnarihmaga rakmed, mida kasutatakse ilma rangide ja loogata


sorima

hrl midagi kuskilt otsides käega (või mingi vahendiga) mingeid asju edasi-tagasi liigutama, neid pahupidi pöörama


sorisema

(vedeliku kohta:) ühtlase (peene) joana, sorinal voolama

sorinat tekitades, sorinal voolama, jooksma, sadama vms (EKSS)


soristama

vedelikku ühtlase (peene) joana kallama või sorinal joosta laskma

sorinaga, sorinal kallama v. joosta laskma (EKSS)


sorkama

hrl teravaotsalist eset kiire, järsu liigutusega millegi sisse lükkama või suruma

millegi teravat otsa kuskile sisse suruma


sorkima

mingi (teravaotsalise) esemega millegi sees torkides seda korduvalt ümber pöörama või segi ajama


sorr

omapärase soriseva lauluga videviku- ja öölind


sorri

viisakussõna, mida kasutatakse viisakal pöördumisel või vabandamisel

sõna, mida sa kasutad, kui tahad viisakalt midagi küsida või teatada või kui soovid, et keegi sulle midagi andestaks


sort

taimede kogum, mis on saadud hrl aretuse tulemusena ning millel on sarnased omadused või tunnused

teatud tunnuste poolest sarnane taimede kogum, mis on inimeste loodud

hrl. aretuse tulemusena saadav majanduslike ja bioloogiliste omaduste ning morfoloogiliste tunnuste poolest sarnaste taimede kogum (EKSS)


sorteer

seade või vahend toodete, põllumajandussaaduste, prügi vm sorteerimiseks


sorteerima

mingi tunnuse järgi liigitama või eraldama


sorteerimisjaam

ettevõte, mis tegeleb jäätmete, prügi kogumise ja sorteerimisega


sorter

masin või seade millegi sorteerimiseks, sort(eer)imismasin (EKSS)


sortiment

kogum olulise tunnuse poolest samasse tooterühma kuuluvaid erisuguseid tooteid (nt saiatooted: stritslid, pirukad vms)

kauba, toodangu koostis toodete liikide, sortide vm järgi


sorts

väike kogus vedelikku
vähene hulk (midagi)
(mees)nõid


sortsama

katkendlikult, jupiti, vähese kogusena valama või voolata laskma


sortsisõna

maagiline väljend (vormel), mida lausutakse, et täituks mingi soov või teatud sündmus


sortsutama

väikese koguse kaupa korduvalt valama või voolata laskma


soru

pudel, tops vm kogus viina (vm kanget alkoholi)


sorus

otsa või otstega allapoole rippumas, lõdvalt rippus


sosistama

tasa ja kahisevalt (ilma kõlava hääleta) rääkima, nii midagi ütlema


SOS-lasteküla

eriline lastekodu, kus vanemliku hoolitsuseta jäänud lapsed kasvavad keskkonnas, mis on ligilähedane tavapärasele ja turvalisele pereelule


SOS-pill

erandjuhtumeil kasutamiseks sobiv suure progestiinisisaldusega pill raseduse vältimiseks


soss-sepp

kohmakas ja saamatu või kehvade oskustega


sotra

isikkoosseisu transportimiseks või relvasüsteemi kandmiseks lahinguväljal mõeldud, (kergelt) metallkattega kaitstud ehk soomustatud, ratastel või roomikul liikuv sõiduk


sots

inimene, kes toetab vasakpoolset ideoloogiat, nt riigi sekkumist majandusse sotsiaalse õigluse ja stabiilsuse huvides


sotsiaalfoobia

suhtlemist nõudvate olukordade kartmine, hirm negatiivsete hinnangute ees

psüühikahäire, mille korral esineb inimesel tugev kartus negatiivse hinnangu ees kõikvõimalike sootitatavate tegude eest


sotsiaalhooldus

sotsiaalteenuste, sotsiaaltoetuste, vältimatu sotsiaalabi ja muu abi osutamise või määramisega seotud toimingute süsteem


sotsiaalhoolekanne

nende inimeste abistamine, kes ei tule enesega toime


sotsiaal-majanduslik

inimeste ja inimrühmade sotsiaalsete ja majanduslike oludega seotud, sotsiaalne ja majanduslik


sotsiaalmeedia

eri kanalitest koosnev virtuaalne võrgustik, mille sisu loovad kasutajad ise, üks meediavorme


sotsiaalne

ühiskonna, selle osade ja inimestega ning nende vastastikuste suhetega seotud, ühiskonnas esinev

ühiskonnaga seotud, ühiskonnale kuuluv või ühiskonnas esinev

seltsi armastav; inimestega kiiresti kohanev


sotsiaalne tellimus

(selle kohta, mida inimesed ootavad hrl riigilt, valitsuselt)


sotsiaalne võrgustik

suhted, mis ümbritsevad inimest argielus ning mis on vajalikud inimese igapäevaseks toimetulekuks


sotsiaalteadus

teadus, mis uurib inimest ja ühiskonda, inimkäitumise ühiskondlikke ja kultuurilisi aspekte (nt sotsioloogia, politoloogia, demograafia)

ühiskonda uurivate teadusharude üldnimetus


sotsiaaltoetus

inimese või perekonna toimetulekut soodustav rahaline toetus

inimese v. perekonna toimetulekut soodustav rahaline toetus (EKSS)


sotsialism

vaadete süsteem, mis propageerib poliitika ja majanduse vallas ranget riiklikku regulatsiooni eesmärgiga ühiskondlikku rikkust võrdsemalt jaotada

tootmisvahendite ühiskondlikule omandusele ja inimeste võrdsusele rajanev ühiskonnakord


sotsialist

sotsialistliku partei liige
sotsialismi pooldaja
sotsialistliku partei liige (EKSS)


sotsialist-revolutsionäär

Venemaal 20. sajandi alguses narodnikute ühinemisel tekkinud partei liige, kes pooldas talurahvarevolutsiooni ja terrorismi


sotsiofoobia

suhtlemist nõudvate olukordade kartmine, hirm negatiivsete hinnangute ees


sotsiolekt

mingile inimrühmale omane, vanusest, soost, sotsiaalsest staatusest vm sõltuv keelekasutus, mis väljendub peamiselt sõnavaras ja (kõige rohkem) häälduses, sotsiaalne murre

keel mingile ühiskonnarühmitisele (näit. õpilastele, meremeestele, vangidele) omane kõnepruuk


sotsioloogia

teadus, mis uurib ühiskonna ja selle allsüsteemide talitlust ja arengut ning inimeste ja inimrühmade sotsiaalse käitumise seaduspärasusi

teadus, mis uurib ühiskonna talitlust ja arengut ning ühiskonnaliikmete sotsiaalse käitumise seaduspärasusi


sou

Prantsuse viiesantiimine
Prantsuse viiesantiimine (EKSS)


soul

Ameerikas 1950–1960-ndatel tekkinud tantsuline ja rütmikas muusikastiil, milles sisaldub nii afroameerika gospelmuusika, bluusi kui ka džässi elemente

Ameerika neegrite tantsuline ja rütmikas muusikastiil (EKSS)


soum

õhuline, rohkesti gaasimulle sisaldav aine vedeliku pinnal


soundtrack

filmi vm esituse salvestatud helisignaalide ja/või muusika jäljend (nt plaadil, failina)


sovetiaeg

Nõukogude Liidu võimu aeg Eestis 1940-1941 ja 1944–1991


sovetiseerima

Nõukogude Liidu ideoloogiale vastavaks muutma


sovetlik

Nõukogude Liidule, tema elulaadile või ideoloogiale tunnuslik või omane


sovhoos

(Nõukogude Liidus:) põllumajanduslik riigimajand


spaa

lõõgastavaid ja tervistavaid veeprotseduure pakkuv puhkeasutus

asutus, kus saab puhata, ujuda ja saunas käia


spaatel

laia otsaga labidake millegi segamiseks, tasandamiseks või tõstmiseks

kaheotsaline labidake pulbrite, salvide, värvide jm segamiseks ja tõstmiseks


spagaat

isteasend, mille korral üks jalg on sirgelt ees ja teine taga (või harkspagaadi puhul kumbki jalg sirgelt kõrval)

isteasend, mille korral üks jalg on sirgelt ees ja teine taga (v. harkspagaadi puhul kumbki jalg sirgelt kõrval), kääriste.


spargelkapsas

köögiviljana kasvatatav aiataim, millel on lillkapsaga sarnanevad rohelised õisikud ja sparglit meenutavad varred

pika varrega köögivili, mille keskel on lillkapsa moodi kõva ümmargune roheline osa

vitamiinirikas lillkapsasarnane kapsateisend (EKSS)


Sparta

Vana-Kreeka sõjaväelis-aristokraatlik linnriik Peloponnesosel


spartalik

askeetlik, vähenõudlik (nt eluviisi, -tingimuste kohta)

(Sparta elulaadile ja kasvatusele omaselt) range, karm


spasm

järsk ja tugev hrl lühiaegne tahtele allumatu valulik lihaste kokkutõmme või suurenenud pingsus


spektaakel

ebaharilik ja erutav, kõneainet pakkuv sündmus või selline käitumine


spekter

ühelaadiliste, võrreldavate nähtuste vms järjestikune rida või ulatus, sellise rea mingi vahemik

valguskiire murdumisel tekkiv mitmevärviline riba


spektraalne

valguse vm füüsikalise suuruse lahutumisega spektrisse seotud


spektrivärv

valguse nähtava spektri värv (violett, tumesinine, sinine, roheline, kollane, oranž, punane)


spektromeeter

kiirguse intensiivsuse ja lainepikkuse vahelise sõltuvuse määramise riist (EKSS)


spektrum

kindla füüsikalise suuruse väärtuste kogum (jaotumine) mingi füüsikalise nähtuse puhul (nt mitmevärviline riba, mis tekib valguse jaotumisel lainepikkuse järgi)


spekulant

vaheltkasu teenimisega tegeleja, hrl ebaseadusliku äriga tegeleja


spekulatiivne

vaheltkasul, kaubaga hangeldamisel rajanev, kerget tulusat teenistust arvestav


speleoloogia

geoloogia haru, mis uurib koopaid, nende tekkimist, olekut ja arenemist


speller

sõnade õigekirja kontrolliv arvutiprogramm


sperm

suguliselt paljunevate organismide viljastumisvõimeline rakk, mis koosneb ümarast peast ja liikuvast pikast sabast (ehk viburist)


sperma

mehe seemnerakke sisaldav kleepuv vedelik, mis väljub seemnepurske ajal


spermatorröa

sperma haiguslik väljavoolus ilma erektsiooni või sugulise erutuseta


spermatseet

kašeloti ülalõualuu kohal tekkiv valge aine, mida kasutatakse nt kosmeetikatoodete koostises ja meditsiinis

kašelotlase ülalõualuu kohal tekkiv valge vaalavaha e. vaalavõidis


spets

inimene, kes tunneb hästi oma ala, hrl vastava haridusega inimene


spetsiaalne

kindla, määratud otstarbega, millegi jaoks mõeldud, valmistatud või kasutatav


spetsiaalselt

täpselt selle sihiga, eraldi sellele tähelepanu pöörates


spetsiaalsus

kitsamalt piiritletud tehnika, teaduse, kunsti vm ainevaldkond, tegevusala, mille teadmised ja oskused omandatakse hrl õppimise teel

tegevuse valdkond, milleks vajalikud teadmised ja oskused omandatakse ülikoolis või kutsekoolis


spetsialist

kindlaile keskkonnatingimustele ja kindlale toidule kitsalt kohastunud (spetsialiseerunud) organism


spetsialiteet

kellelegi iseloomulik, eriomane tegevusala või valdkond


spetsifikaat

toote või protsessi tehnilisi, säilitamise vm nõudeid üksikasjalikult kirjeldav või määrav dokument

dokument, mis määrab toote v. protsessi tehnilised nõuded (EKSS)


spetsiifika

iseloomulik(ud) erijoon(ed), mille poolest keegi või miski teistest erineb, eriomaste tunnuste kogum

kellegi või millegi erilised, iseloomulikud omadused

eristavate iseärasuste, eriomaste joonte kogum (EKSS)


spetsiifiline

millelegi olemuslikult, tunnuslikult omane


spetsriietus

teatavaks tööks või teataval ametikohal vajalik eriline, spetsiaalne riietus


spidomeeter

mõõteriist liikumiskiiruse määramiseks (sõidukis)


spiiker

parlamendi vm seadusandliku esindusorgani juhataja


spiisserlik

alalhoidlik, kitsarinnaline, oma isiklikest (hrl materiaalsetest) huvidest ja mugavusest lähtuv


spikerdama

kellegi teise tööst vm allikast salaja, ilma viitamata vastuseid, lahendust vm enda töösse kirjutama

kuskilt või kellegi tööst salaja vastuseid enda töösse kirjutama


spikk

inimene, kes kellegi käitumist, tegevust vm salaja jälgib ning informeerib sellest huvitatud ametkondi (nt politseid, julgeolekuteenistust)


spinaalanesteesia

paikne tuimastus, mille puhul tuimastusainet süstitakse lülisamba kanalisse


spinat

rohelised lehed, mis sisaldavad palju rauda

aasiast pärit kahekojaline rohttaim, mida kasvatatakse köögiviljataimena (Spinacia, hrl. Spinacia oleracea)(EKSS)


spinner

käes hoitav vurr, mis lükatakse näppudega pöörlema ümber oma telje


spinnimine

propagandavõte, millega üritatakse pärssida faktide objektiivset kajastamist, esitades neid valikuliselt, teiste sündmuste varjus vm


spinningist

spinninguga kalastaja või spinningupüügis võistleja


spin-off-ettevõte

ettevõte, mis on välja kasvanud hrl uurimisasutuse või ülikooli teadustööst ning töötab asutuse juures kõrvalharuna


spionaaž

hrl riigi- või sõjasaladusi sisaldavate andmete kogumine ja nende edasiandmine välisriigile

riigi- v. sõjasaladust sisaldavate andmete kogumine nende edasiandmiseks välisriigile v. -organisatsioonile


spioneerima

hrl riigi- või sõjasaladusi sisaldavaid andmeid koguma ja neid edasi andma välisriigile


spioon

isik, kes kogub ja edastab salajast informatsiooni (eriti riigisaladusi ja ärisaladusi) välisriigile või võistlevale osapoolele


spiraalgalaktika

keerdunud haruga galaktika, mis kuju poolest meenutab spiraali


spiraaljas

järjestikuste keerdudega, kujult spiraali meenutav


spiraalmakaron

järjestikuste keerdudega lühikese toru kujuline pastasort


spirant

kaashäälik, mille moodustamisel õhuvool on suus osalt tõkestatud (nt f, j, s)


spirituaalne

inimese sisemaailmaga, tema psüühikaga seotud või seda mõjutav


spirulina

troopiliste alade veekogudes kasvav ja laialdaselt kultiveeritav sini-rohevetikas


spits

kikk-kõrvade ja rõngas sabaga hrl väike pikakarvaline seltsikoer

ilukoera tõugu kikk-kõrvade ja rõngas sabaga pikakarvaline koer


spl

(hrl toiduretseptides:) supilusikat täitev, sellesse mahtuv kogus


spliin

raskemeelsus, sügav elutüdimus, rusutud, tülpinud olek


splint

kahekorra painutatud poolümarast traadist detail, hrl mutri lahtituleku vältimiseks

kahekorra painutatud poolümarast traadist detail vähekoormatud masinaosade kinnitamiseks ning mutrite lahtimineku vältimiseks


spondeerima

üritust, projekti, sportlast vm rahaliselt toetama, kellegi või millegi sponsoriks olema


spongioosne

(luu, koe kohta:) pehme ja vetruv, käsna meenutav


sponsor

kellegi või millegi (nt ürituse, projekti, sportlase) rahaline toetaja


spontaanne

sundimatult, ettekavatsematult esiletulev, hrl (kiire, vabas vormis) reaktsioonina millelegi


spontaanne kõne

vabas vormis vestlus või arutlus (nt telefonikõne), hrl vastanduses etteantud vormis kõnele (nt ettekandele, loengule)


spoon

õhuke puidu pinnalt lõigatud puitmaterjal, ühekihiline vineer

õhuke puidukiht, mida kasutatakse pinnamaterjalina


spoor

(eostaimedel ja -loomadel:) eriline paljunemisrakk või sigimisstaadium, mis on spetsialiseerunud mingi organismirühma levimiseks ja ebasoodsate keskkonnatingimuste üleelamiseks

bakterite püsirakk, mis on mõeldud raskete keskkonnatingimuste üleelamiseks


sporangium

eostaimede organ, milles arenevad eosed (nt sõnajalgadel, osjadel)


spordiala

sportliku tegevuse liik, kus võisteldakse kindlate reeglite järgi (nt jalgpall, ujumine, tennis)

sportliku tegevuse liik, näiteks jalgpall, ujumine, tennis


spordifanaatik

kirglik, fanaatiline sportlane või spordihuviline


spordihuviline

inimene, kes huvitub spordist või sellega meelsasti tegeleb


spordikauge

selline, kes spordist ei huvitu ja kes ise ei spordi


spordikohtunik

spordivõistlust jälgiv ja juhtiv, vastava ettevalmistusega isik

inimene, kes kontrollib mingil võistlusel, et reeglitest kinni peetaks


spordikommentaator

spordivõistlusi vahetult kirjeldav ja kommenteeriv ajakirjanik kirjutavas pressis, raadios või televisioonis


spordimees

sporti harrastav mees, (endine) sportlane


spordiriided

trennis, sportimisel kantav riietus (nt spordisärk ja jooksupüksid)


spordivõistlus

kindlate reeglite järgi korraldatav üritus riigi vm piirkonna parima võistleja või võistkonna selgitamiseks mingil spordialal

võistlus, kus selgitatakse mingi spordiala parimad


spordiväljak

väljak, mis hrl. hõlmab jalgpalliväljaku, jooksuraja, hüppe-, tõuke-, heite- ja viskekohad (EKSS)


sporofaas

taimede elutsükli diploidne, eoseid moodustav järk


sport

füüsilist pingutust nõudev mänguline või võistluslik kehaline tegevus, sportimine

tegevus, mis nõuab füüsilist pingutust ja milles võisteldakse

kehalist jõupingutust nõudev ja võistluselementi sisaldav meelelahutus


sportima

spordiga tegelema, korrapäraselt treenima või mingit spordiala harrastama


sportlane

aktiivselt spordiga tegeleja, hrl treeneri juhendamisel harjutav inimene

inimene, kes tegeleb aktiivselt spordiga


sportlik

aktiivse liikumisega, spordiga seotud, spordina harrastatav

nii iseloomustatakse inimest, kes teeb või huvitub spordist


sportlik vabavõitlus

(spordiala:) kahevõitlus, milles on kohandatuna ühendatud poksi, taipoksi, maadluse vms alade tehnikad ning kus matš toimub poksiringis või võrepuuris

sportliku vabavõitluse ingliskeelse nimetuse lühend


sportlohe

kahe või enama juhtnööriga tuulelohe, millega saab õhus trikke teha


sportvõimlemine

spordiala, milles sooritatakse harjutusi peamiselt võimlemisriistadel (nt hobusel, rööbaspuudel, poomil)


sprei

lenduvate pritsmetena pihustatav aine (nt ravim, värv, puhastusvahend)


sprindidistants

lühike võistlusmaa jooksus, rattaspordis, ujumises vm


sprinkler

seade, mis tulekahju korral käivitub automaatselt, annab häiresignaali ja hakkab kustutama

automaatselt rakenduv seade, mis kustutab puhkenud tulekahju ja annab häiresignaali (EKSS)


sprint

jooks lühidistantsil (kuni 400 m), lühimaajooks, (jooksutehnikana:) kiirjooks.


sprinter

(jooksus:) lühidistantsil treenija või võistleja


spurt

lühiajaline tempo kiirendamine jooksus, suusatamises, jalgrattasõidus vm, hrl finiši eel

lühiajaline tempo kiirendamine jooksus, suusatamises jms.


spämm

reklaami, petuteateid vms sisaldavad soovimatud meilid, mis risustavad adressaadi arvutit, mingit veebifoorumit vms

e-posti sõnumite saatmine inimestele, kes seda saada ei soovi (sageli reklaami eesmärgil)


squash

tennisetaoline pallimäng, mida mängitakse kabiinitaolises, neljast küljest seinaga piiratud ruumis ning kus võisteldakse palli vastu seina löömises


Sr

pehme hõbevalge metall, omadustelt leelismuldmetall, keemiline element järjenumbriga 38


Sri Lanka

riik ja saar India lõunatipu lähedal India ookeanis


sst

vaikusele või vaikimisele manitsev häälitsus


st

(esineb selgituse, täpsustuse või paranduse ees)


staadion

suur katuseta spordirajatis, kus paiknevad jooksurajad, jalgpalliväljak, hüppekohad ja abiehitised ning kus publiku jaoks on tribüünid

suur väljak, kus tehakse sporti, ja pealtvaatajate istmed selle ümber

spordi- jm meelelahutusürituste pidamiseks ehitatud avar rajatis


staadium

järk, mis näitab mingi protsessi (nt haiguse, nähtuse) või tegevuse arenguastet


staag

laeva masti eestpoolt (purjejahtidel ka tagantpoolt) toestav tross


staapel

pikisuunas kokkupandud tehisniitidest koosnev lühike kiud, mida kasutatakse lõnga ketramiseks ja lausmaterjali valmistamiseks

laevade ehitamise, remontimise ja vettelaskmise koht kaldal


staar

väga kuulus, edukas või andekas tegutseja mingis valdkonnas, hrl näitleja, muusik või sportlane

väga kuulus, edukas näitleja, muusik, sportlane vms (EKSS)


staažikas

mingil ametikohal, alal kaua aega töötanud, pika staažiga


staatika

mehaanika haru, mis uurib kehade ja neile mõjuvate jõudude tasakaalu

mehhaanika osa, mis uurib kehade v. kehadele mõjuvate jõudude tasakaalutingimusi (EKSS)


staatus

sotsiaalne roll, kellegi või millegi asend ühiskonnas, kollektiivis vm

seisund, koht mingis süsteemis (ülevalt alla või alt üles)

mingi asjade v. eriti inimeste koht v. olulisus


stabiilne

mittemuutuv, (pidevalt, pikalt) ühesuguses olekus, mitte kõikuv või vahelduv


stacc.

(märge noodikirjas:) katkendlikult, järsult


stafülea

valgete või roosade õiekobaratega põõsas või madal lehtpuu, mida kasvatatakse ilupõõsana


stafülokokk

kobarasse koondunud kerakujuline bakter, mis põhjustab toidumürgistusi ja mädapõletikke

toidumürgistusi ja mädapõletikke põhjustav kerakujuline bakter (Staphylococcus); kobarasse koondunud kerakujuline bakter (EKSS)


stagna

stagnatsioon, hrl 1970.–1980. aastatel NSV Liidus valitsenud stagnatsiooni kohta


stagnaaeg

(hrl 1970.–1980. aastatel NSV Liidus valitsenud stagnatsiooni kohta)


stagnatsioon

paigalseis ühiskonnas, (ühiskondliku) nähtuse vm protsessi arengu soikumine

arengu seiskumine ja kestev tardumus, eriti tööstuses ja kaubanduses


stagneeruma

(nähtuse, protsessi vms kohta:) teatavasse seisu tarduma, muutumatut kuju omandama, arengus soikuma


Stalini jõulupuu

valguspomm või valgustusraketid, mida sõjas kasutatakse peamiselt pommirünnakute ajal maastiku valgustamiseks


Stalini orel

1941. aastal kasutusele võetud Nõukogude mitmelasuline raketiheitja BM-14 Katjuša


stalinist

Stalini õpetusest välja kasvanud kommunistliku diktatuurirežiimi pooldaja NSV Liidus aastatel 1924–1953


stalinistlik

Stalini õpetusest välja kasvanud kommunistlikule diktatuurirežiimile omane, selle aega kuuluv (NSV Liidus aastatel 1924–1953)


stampsõna

sõna, mida kasutatakse liiga sageli ning mis seetõttu on stiili poolest kulunud, trafaretne


stampväljend

üldtuntud, sagedast kasutamisest kulunud väljend


standard

vormi-, kvaliteedi-, taseme- vms nõuete kogum, ühtsed kohustuslikud nõuded ja juhtnöörid millegi korduvaks tegemiseks või kasutamiseks


standardima

kindlatele ühtsetele vormi- ja kvaliteedinõuetele vastavaks tegema, standardseks, ühtseks tegema


standardiseerima

standardseks, ühtseks tegema; standardeid koostama ja välja andma (EKSS)


standardkeel

ühtne, korrastatud keelekuju, mida kasutatakse eeskätt ameti- ja halduskeeles kirjas ja kõnes


standardkiri

peamiselt tehnilistel joonistel kasutatav kindla tähekuju ja suurusega kiri


standardne

kindlatele ühtsetele vormi- ja kvaliteedinõuetele vastav, mingile standardile vastav


stanniol

õhuke tina- või alumiiniumsulamist lehtmaterjal


stantsimispress

tugev press, mida kasutatakse metallide survetöötlemisel


stardiasend

tingimused, eeldused, võimalused millegi alustamiseks


stardikapital

rahasumma millegi (nt iseseisva elu, ettevõtluse) alustamiseks


stardikäsklus

käsklus võistlust alustada
käsklus starti minekuks


stardipaik

paik, kust mingil võistlusel starditakse


stardipakk

(kiirjooksus, ujumises:) kaldpinnaga pakk äratõukeks startimisel

kaldpinnaga pakk äratõukeks startimisel (kiirjooksus)(EKSS)


stardipauk

hrl püstolilasuna antud stardisignaal spordivõistlustel

püstoli- v. kahuripauk stardisignaalina spordivõistlustel, lähtepauk(EKSS)


stardiraha

majadustegevuse alustamiseks varutud v kelleltki saadud raha


staroveerets

17. sajandil vene õigeusu kirikust eraldunud usulahu liige, vana usu või vana kombetalituse pooldaja


start

aja peale käiva võistluse algushetk, mil võistlejad vastava märguandega (nt püstolipauguga, ruudulipuga) rajale saadetakse

teatud spordivõistluse (näiteks jooksu või ujumise) algus

jooksu, ujumise, uisutamise v. võidusõidu algus (ka algushetk v. -koht), lähe (EKSS); igasugune algus


starter

inimene, kes annab võistlejatele stardisignaali ning kontrollib stardi õigsust

spordikohtunik, kes annab märku võistluse alustamiseks(EKSS)


startima

(lennuki, kosmoseraketi vm sõiduki kohta:) lendu, sõitu alustama, kohalt minema

võistlusliikumist alustama (EKSS); midagi alustama


start-up

alles käivituv lennuka äriideega väikeettevõte, mille eesmärk on arendada välja täiesti uus toode või teenus


statiiv

mingi riista v. aparaadi paigaldamiseks soovitavasse asendisse


statistiline

statistikaga seotud, statistilisel arvutusel põhinev.


statotsüst

mõningate selgrootute põisjas tasakaaluelund (nt kalmaaril, viinamäeteol)


statsionaarne

alaliselt olemas olev või ühel kohal asuv, (alaliselt) kindlale kohale paigaldatud


statsioon

korraline riigimaks sõjavägede ülalpidamiseks Eesti- ja Liivimaal Rootsi ajal (17.-18. sajandil)


steatopüügia

nahaaluse rasvkoe haiguslik paksus tuharail


steinerkool

üks alternatiivpedagoogika põhimõtetest lähtuvaid koole (nt olulisel kohal on praktilised ja kunstiõppeained, õpilasi hrl numbriliselt ei hinnata)


stendiettekanne

kirjalik ettekanne, mis esitatakse stendile välja panduna


stenograafia

erimärkide ja -lühenditega kirjaviis suulise kõne kiireks ülesmärkimiseks


stenografeerima

kiirkirjas üles kirjutama, kiirkirjutama.


stenografist

suulise kõne kiirkirjas üleskirjutaja
kiirkirjas kirjutaja, kiirkirjutaja.


stenokardia

pigistav rinnavalu ja -ahistus, mida põhjustab südamelihase hapnikuvaegus


stenoos

veresoone vm õõneselundi kitsenemine, mida põhjustab sidekoe kokkutõmbumine, kasvaja vm haigus

õõneselundi, veresoone vms. kitsenemus, mida põhjustab sidekoe kootumine, kasvaja v. ateroskleroos


stepikass

kodukassi meenutav pikakarvaline lühikeste jalgadega kaslane Aasia kõrbetes ja steppides


stepikilpkonn

Aasia steppides ja poolkõrbetes elutsev, kõige levinum lemmikloomana peetav kilpkonn

Aasia steppides ja poolkõrbetes elutsev kilpkonn, keskaasia kilpkonn (EKSS)


stepper

aeroobikas vm treeningul kasutatav trepiastme kujuline seade, mille peale korduvalt astutakse


stepsel

elektriseadmetes pistikupesaga ühendatav otsik, mille abil on võimalik elektririistu vooluvõrku lülitada


stereo

(helitehnikas:) heli edastamine kahe kanali kaudu, mis võimaldab tajuda heli ruumilisust


stereofoonia

heli elektroakustiline edastus, mille puhul on võimalik tajuda heli ruumilisust


stereofooniline

heli ruumilisuse tajumist võimaldav, kahe kanali kaudu edastatav


stereomeetria

geomeetria haru, mis uurib ruumilisi kujundeid


stereoskoopiline

kolmemõõtmeline või sellisena tajutav, mitte tasapinnaline, sellise ruumiga seotud


stereotüüpiline

sagedasest kasutamisest mõju kaotanud, tüütult tuntuks, kulunuks muutunud


steriilne

ilma haigusidudeta, pisikutest täiesti puhas


sterilisaator

pisikute hävitamiseks kasutatav seade (nt arstiriistade steriliseerimisel)

pisikute hävitamiseks kasutatav seade, steriliseeraparaat (EKSS)


steriliseerima

(esemeid, keskkonda) haigusidudest, pisikutest täielikult puhastama, steriilseks tegema

sigimisvõimetuks, viljatuks, steriilseks tegema (hrl. kirurgilisel teel, sugunäärmeid säilitades).


stetoskoop

arstiriist, mida kasutatakse hrl südame ja kopsude kuulatlemiseks

riist mehhanismides ja masinates esinevate vigastuste selgitamiseks kuulamise abil (EKSS)


stigmatiseerima

mingit eritunnust või puuet (avalikult, sõnadega) häbistama, kedagi sel põhjusel piinlikkust tundma panema


stihhel

tööriist, millega voolitakse puitu või graveeritakse metalli


stiihiline

organiseerimatu, kontrollile allumatu, justnagu iseenesest tekkiv või toimuv


stiil

ajastule, autorile, koolkonnale, teosele vm omane väljendus- või kujutuslaad, sellele iseloomulikud ühtsed jooned

autorit, autorite rühma või ajastut iseloomustav loomingu laad

olemust määravad omadused v. eripära, iseloom; sellest sõltuv liik, kategooria vm. jaotus


stiilielement

kunstiline kujund vm väljendusvahend (nt kirjanduses, muusikas, kunstis)


stiilikujund

ülekantud tähenduses kasutatav kunstikavatsuslik sõna või väljend


stiilimeister

head stiili viljelev, kõrgelt hinnatud, äratuntava loomelaadiga isik, hrl kirjanik, režissöör, kunstnik vms


stiilipidu

ühtses (muusika-, rõiva- vm) stiilis pidu (EKSS)


stiilipuhas

stiililt väljapeetud, ilma teis(t)e stiili(de) mõjudeta


stiilitaju

võime stiili hästi, täpselt tajuda, tunnetada (ja edasi anda)


stiiliõpetus

keele väljendusvahendeid ja keelekasutuse stiile käsitlev õpetus


stiiliühtne

stiililt ühtlane ja väljapeetud, ühes stiilis, ilma teis(t)e stiili(de) mõjudeta


stiilne

head maitset ilmutav, elegantne ja väljapeetud

välimuse vm omaduse poolest teatava ajastu, koolkonna vm stiilile vastav


stiilus

pliiatsitaoline tööriist puuteekraanil andmete sisestamiseks või joonistamiseks


stiimul

saavutusele, tegevusele ajendav põhjus, otsene mõjutaja või tõukejõud


stilisatsioon

tinglik, mitte reaalne kujutamine või esitamine

vormiüldistus, detailidest loobunud kujustusviis


stilistika

keele sõnalisi väljendusvahendeid, keele- ja kõnestiile käsitlev õpetus.


stimulant

kesknärvisüsteemi ergutav, stimuleeriv aine (nt kofeiin, nikotiin)


stimulatsioon

organismi elundite vm üksuste talitluse ergutamine mingi ärritaja abil


stipendium

õpinguiks, teadus- või loometööks (korrapäraselt) makstav abiraha

raha, mida makstakse kellelegi tema õpingute või loomingulise töö toetamiseks


stipp

õpinguiks v loometööks korrapäraselt makstav toetus


stividor

inimene, kes tegeleb laevade lastimise ja lossimisega

laevade lastimise ja lossimisega tegeleva firma esindaja, kes vahendab laeva juhtkonda ja sadamatöölisi (EKSS)


stj

kirja, paki, sõnumi vm saadetise lähetaja


stoa

Zenoni rajatud valgustuslik suund antiikfilosoofias, mis rõhutab mõistuspärast eluviisi ja enesevalitsemist

bütsantsi arhitektuuris ühele küljele avatud saal, mille katust toetab üks v mitu rida sambaid


stohhastiline

(statistilisel) juhusel, juhuslikkusel põhinev, tõenäosusel põhinev


stoiline

kannatusi ja õnnetusi mehiselt taluv, eluraskustes kõigutamatult rahulik


stoitsism

stoikute terviklik loogia, loodus- ja moraalifilosoofia süsteem


stomatiit

suuõõne limaskesta põletik
suuõõne limaskesta põletik, suupõletik.


stomatoloogiapolikliinik

polikliinik, kus ravitakse hambaid ning suuõõne- ja lõualuuhaigusi


stoolon

rohttaime maapealne või maa-alune pikenenud külgharu, mille abil taim vegetatiivselt paljuneb


stoopor

lennuki kruvijooneline laskumine (vigurlennu element)


stopp

(käsklusena mingi tegevuse lõpetamiseks:) seis, pea kinni, peatu

sõna, mida sa kasutad, kui sa tahad, et mingi tegevus lõppeks


stoppama

(tegevuse, protsessi kohta:) edenemises peatuma, seisma jääma või takerduma


stopptuli

liiklusvahendi pidurdamise ajal põlev punane tagatuli, mis hoiatab taga sõitvaid juhte


strabism

nägemishäire, mille puhul silmad vaatavad eri suundadesse

nägemishäire, mille puhul ühe silma nägemistelg suundub vaadeldavale esemele, teise silma oma kaldub aga sellest kõrvale


strateegia

kaugema eesmärgi saavutamiseks koostatud riigi, piirkonna, asutuse vms ametlik tegevuskava või abinõude süsteem hrl teataval alal

kaugema eesmärgi saavutamiseks koostatud tegevuskava


strateegiline

kaugema eesmärgi saavutamisega seotud, selleks vajalikke viise ja vahendeid hõlmav


stratifitseerima

pika idanemisajaga seemnetele külviks ettevalmistamisel soodsat soojus-, niiskus- ja õhurežiimi looma (neid nt liiva- või turbapurukihtide vahele asetamise teel)

(pika idanemisajaga seemneid niiske liiva v. turbapuruga) kihitama (külviks ettevalmistamisel)


streik

töötajate või töötajate ühingu algatatud ajutine kollektiivne töökatkestus seatud eesmärgi saavutamiseks

olukord, kus mingi rühm inimesi ei tööta, kuna nad tahavad suuremat palka või muid paremaid tingimusi

tööliste tööseisak, nõudmaks paremaid palga- v. töötingimusi


strelitsia

paradiisilindu meenutavate erkoranžide õitega Lõuna-Aafrika taim, Eestis lõikelill

(Strelitzia) 5 liigiga puhmastaimede perekond, mis on looduslikult levinud Lõuna-Aafrikas ja mille liikmed on hinnatud nii poti- kui lõikelilledena


streptokokk

mitmesuguseid (mäda)põletikke, sarlakeid ja muid haigusi tekitav kerakujuline bakter

mitmesuguseid (mäda)põletikke, sarlakeid jm. haigusi tekitav kerakujuline bakter (EKSS)


stress

organismi pingeseisund, mis tekib kaitsereaktsioonina teatud tugevate mõjurite (nt vaimse pinge, verekaotuse, hapnikuvaeguse) vastu

seisund, mis tekib, kui sa millegi pärast muretsed või oled liiga palju töötanud

organismi pingeseisund, mis tekib kaitsereaktsioonina teat. tugevate mõjurite (näit. vaimse pinge, verekaotuse, hapnikuvaeguse vms.) vastu; kõnek. pidev psüühiline pinge, depressioon vms (EKSS)


stressirohke

vaimset pingeseisundit, stressi põhjustav


strihh

keelpillidel poogna liikumise viis, (väljendusrikas) poognatõmme


striia

naha elastsete kiudude venimise ja rebenemise tõttu tekkiv armkoejutt nahal, rasvkoe rebend


striimima

serverist andmevoogusid üle kandma nii, et andmete kasutamiseks ei pea ootama edastuse lõppu


striiming

andmevoogude ülekanne serverist nii, et andmete kasutamiseks ei pea ootama edastuse lõppu

tehnika audio- ja videofailide edastamiseks üle Interneti, kus andmeid töödeldakse pideva voona (stream) sedamööda, kuidas nad kohale jõuavad


striktuur

(haiguslik seisund:) õõneselundi või juha valendiku tunduv kitsenemus

(meditsiinis) õõneselundi v. juha valendiku tunduv kitsenemus, armkoe kootumisest tekkinud ahend


stringid

väga napid aluspüksid, mis katavad ainult kubemepiirkonda


strofant

troopilises Aafrikas ja Aasias kasvav liaan, põõsas või väike puu, mille mürgistes seemnetes sisalduvast strofantiinist valmistatakse südametalitlust tugevdavaid ravimeid


Stromka

Kopli lahe äärne rand Pelguranna asumis Tallinnas


strontsium

pehme hõbevalge metall, omadustelt leelismuldmetall, keemiline element järjenumbriga 38

keem. aktiivne element, hõbevalge pehme leelismuldmetall (Sr) (EKSS)


stroof

luuleteose osa, graafiliselt omaette üksuse moodustav värsiridade rühm, mille seob tervikuks sarnane rütm, intonatsioon, riim või mõte


stroofiline

(luuleteose, laulu kohta:) teatud hulgast salmidest koosnev, salmideks jagunev


strukturaalne

ülesehitusega, koostisosadega seotud, sellest tingitud või sõltuv


struktureerima

struktuurilt korrastama v. liigendama (EKSS)


struktuur

süsteemi, teose vm keerulise objekti sisemised seosed, koostisosade paigutus ja liitumise või seostumise viis

viis, kuidas osad mingi terviku sees paiknevad või omavahel ühendatud on

eri tüüpi andmeelementide järjestatud kogumit sisaldav muutuja


struktuurifond

rahalised vahendid, millest rahastatakse Euroopa Liidu mahajäänumate piirkondade arengu kiirendamist


struktuuritoetus

Euroopa Liidu tõukefondidest kaasrahastatav toetus


struktuuriüksus

ettevõtte, asutuse või organisatsiooni osakond või eriülesandega allosa


struuma

kilpnäärme haiguslik suurenemine
suurenenud kilpnääre


stseen

näidendi, filmi vm lava- või kinoteose väikseim terviklik osa, millel on ühtne tegevus ja muutumatu tegelaskond

stereotüüpsete toimingute või sündmuste tuttav järjend stsenaariumipõhises teadmuse esituses


stsenaarium

etenduse, saate, tseremoonia vms üksikasjaline kavand

teadmuse esitus, mis kasutab teadaolevate olemite vaheliste vastastoimete tulemuste määramiseks teatavaid ettemääratud sündmusejärjendeid


stsenograaf

etenduse või filmi visuaalse mõjuvälja ehk stsenograafia looja

lavastuse kunstnik, kes loob etenduse visuaalse terviku


stsenograafia

teatri- ja filmitegemise ala, mis hõlmab etenduse või filmi visuaalse ruumi loomist, valgustust, näitlejate liikumist


stsientism

veendumus, et loodusteaduslik (empiiriline) meetod on parim vahend inimese ja ühiskonna uurimiseks ning filosoofia ja humanitaarteaduste probleemide lahendamiseks


stsilla

varakevadel õitsev siniste, violetsete, roosade või valgete õitega sibullill

siniste, violetsete, roosade v. valgete tähtjate õitega sibultaim


studeerima

(kõrgkoolis) õppima
(ülikoolis) õppima (EKSS)


student

kõrgkoolis õppija
inimene, kes õpib kõrgkoolis


stukatuur

kivistunud mördist viimistluskiht ehituskonstruktsiooni pinnal


stukk

kiiresti kivistuv pastataoline kipsi, liiva, lubja ja vee segu


stuudiokorter

väike, hrl ühetoaline korter, mis mahutab avatud köögi, magamistoa ja eluruumi, vajadusel ka tööruumi


stuudioplaat

heliplaat, mis on salvestatud helistuudios, mitte nt kontserdil


stuupor

haiguslik liigutuste ja psüühika osaline või täielik pidurdus

liigutuste ja psüühika osaline v. täielik pidurdus


stüliit

samba otsas elav askeet, keda hrl austatakse pühakuna


stüreen

kergesti polümeriseeruv värvitu vedelik, mida kasutatakse polüstüreeni tootmiseks

meeldiva lõhnaga värvitu ja kergesti aurustuv vedelik


subakuutne

(haiguse kohta:) keskmise vältuse ja ägedusega kulgev, ägeda ja kroonilise vahepealne


subantarktiline

antarktilise ja lõunaparasvöötme vahel asuv


subarktiline

arktilise ja põhjaparasvöötme vahel asuv


suberiin

aine, mis ladestub taime rakukestas ja põhjustab selle korgistumist


subito

(märge noodikirjas:) äkki (peamiselt seoses dünaamika järsu muutumisega)


subjektiivne

isiklikul arvamusel, hinnangul, isiklikel tundmustel põhinev või neid väljendav


subkultuur

mingile ühiskonnarühmale eriomane elustiil (väärtused, hoiakud, käitumine ja rõivastus vms), mis märgatavalt eristub üldiselt valitsevast elustiilist


subliimne

tavalisest, argisest kõrgemal seisev, pidulikult, ülevalt mõjuv


subordinatsioon

ametialaselt, teenistuslikult kellegi võimu või juhtimise alla kuulumine (nt politseis, kaitseväes)


subproduktid

tapalooma siseelundid vm teisejärgulised tapasaadused (nt pead, sabad, jalad)


subsideerima

kodumaise kauba või teenuse tootjat rahaliselt toetama, subsiidiumi andma

rahaliselt toetama, subsiidiumi andma (EKSS)


subsidiaarsus

põhimõte, mille järgi tehakse otsused madalaimal võimalikul tasandil, nt piirkondlikult, võimalikult lähedal kodanikele


subsiidium

mittetagastatav riiklik toetus, abiraha kauba või teenuse tootjale või tarbijale

rahaline toetus, mida riik annab kas teatud majandusharule või teatud toote/teenuse müüjale


substantiiv

eset, olendit, nähtust, üldmõistet vms tähistav sõna (nt <eki-foreign>tool, laulja, sõna</eki-foreign>)

sõna, mis väljendab asju, esemeid, olendeid või nähtusi ja vastab küsimusele <eki-foreign>kes?</eki-foreign> või <eki-foreign>mis?</eki-foreign>. Nimisõnad on näiteks <eki-foreign>kass</eki-foreign>, <eki-foreign>inimene</eki-foreign> ja <eki-foreign>auto</eki-foreign>


substantiivne

nimisõnaga väljendatud, nimisõna(de)st koosnev või nimisõnana toimiv


substants

aine vm (ka abstraktne) asi, millest miski koosneb, millegi olemuslik koostisosa

objektiivse reaalsuse olemuslik ühtsus, kõigi asjade ja nähtuste jääv alus, olemus (EKSS)


substantsiaalne

põhilisena, eriomasena millegi loomusesse kuuluv, millegi olemust haarav või kajastav


substitueerima

ühe asemel teist kasutama, üht teisega asendama


substitutsioon

kellegi või millegi väljavahetamine, kellegi või millegi asemel olek

ühe keeleüksuse (hääliku, sõna vms.) asendamine teisega.


subtiilne

vähene, õrn ja habras, peent taju nõudev


subtiitrid

lühike tõlgitud tekst filmi või televisioonikujutise pildivälja allosas

tõlgitud tekst, mida näidatakse filmi või saate ajal ekraani alumises osas


subtitreerima

filmi või telesaate suuliselt räägitavat teksti lühikese tõlkega varustama hrl pildivälja allosas


subtroopika

pehme kliimaga piirkond troopika ja parasvöötme vahel (nt Vahemere ümbrus)


subtroopiline

lähistroopikas asuv või sellele iseloomulik

(kliima kohta:) selline, kus talvel valitseb parasvöötme õhumass ja suvel troopiline


suburbanisatsioon

nähtus, kus (suur)linna rahvastik ning majandustegevus kandub linna keskusest kaugemale, selle tagamaale või eeslinnadesse


sudak

pikliku saleda kehaga mage- ja riimvete vääriskala

pikliku ja saleda kehaga ja maitsva lihaga kala, kes elab jõgedes ja järvedes


sudoku

loogikale tuginev Jaapani päritolu numbrimäng


sufiks

sõnatüvele liituv sõnaosa (nt <eki-foreign>-ism, -lik</eki-foreign>)

juurele v. tüvele liituv sõnaosa, järelliide.


suflee

rohkesti vahustatud munavalget sisaldav kohev vormiroog


suflöör

näitlejaile teksti etteütlev töötaja teatris


suga

kangaspuude ja kudumismasina osa lõimelõngade ühtlaseks jaotamiseks ja koelõngade kinnilöömiseks

terasest, kummist või plastmassist valmistatud jäme hari


sugasõnajalg

soostunud metsades ja rabaservadel kasvav veidi jäikade, omapärase sissepressitud mustriga lehtedega väike sõnajalgtaim

rabastuvais metsades kasvav väike suhteliselt jäiga lehelabaga sõnajalg (Dryopteris cristata)


sugema

(takuseid, sassis) juukseid või loomakarva kammima või harjama


sugenema

vähehaaval tekkima, tasapisi ilmuma, kujunema või kogunema


sugereerima

tahtlikult mõjutama või suunama kellegi mõtlemist, tahet, meeleolu või käitumist (nt kasvatuses, psühhoteraapias)


sugereerivalt

psüühiliselt mõjuvalt, sisendusjõuliselt, väga elamuslikult ja kaasahaaravalt


sugestiivne

psüühiliselt mõjuv, kellegi mõtlemist, meeleolu mõjutav, mingit tunnet esile kutsuv, sellisena kaasahaarav


sugu

omadus, mis eristab organisme nende paljunemisrollide alusel


suguakt

inimeste suguline ühinemine, suguline vahekord


suguelu

suguihal põhinevad ja selle rahuldamisele suunatud toimingud, protsessid ja suhted


sugueluline

suguelu, intiimsuhete valdkonda kuuluv või puutuv, suguelundite või seksuaalvahekorraga seotud


suguelund

elund, mille varal toimub sigimine ja hrl ka paljunemine

elund, mille varal toimub sigimine ja hrl. ka paljunemine


suguharu

ühist päritolu inimesed, kes hrl muistsel ajal elasid ühisel territooriumil ning kes kuulusid kokku ühise keele, usu ja ühiste tavade alusel


suguhormoon

sugunäärmeis moodustuv hormoon, üks looduslikke steroide


suguiha

sugulise rahulduse saamisele suunatud iha


sugukihk

paaritumisele, ka soo jätkamisele tõukav tung


sugukonnateadus

ajalooteaduse haru, mis uurib sugukondade, perekondade ja üksikisikute põlvnemist ja sugulussuhteid


sugukromosoom

soolise kuuluvuse määramises oluline kromosoom, mille olemasolu või arv on eri sugupooltel liigiti erinev

kromosoom, mis määrab soolise kuuluvuse. Imetajatel loomadel ja inimesel on sugukromosoomid X ja Y. Meestel on üks X- ja üks Y-kromosoom; naistel on kaks X-kromosoomi


sugulane

kellegagi ühisest esivanemast põlvnev isik, kellegagi ühte ja samasse suguvõssa kuuluv isik

inimene sinuga samast suguvõsast, näiteks onu või tädi

isik, kes on seotud kellegagi vere või abielu kaudu


sugulashing

kellegagi sarnase vaimumaailmaga, ühesuguse mõttelaadiga inimene


sugulasrahvas

rahvas, kes on (ühe või mitme) teise rahvaga ühist päritolu, etniliselt lähedane


suguliige

mehe või isaslooma suguelund, mille kaudu väljub seemnevedelik

mehe kehaosa, mida ta kasutab seksiks ja selleks, et uriini välja lasta


suguline

suguelu, intiimsuhete valdkonda kuuluv või puutuv, suguelundite või seksuaalvahekorraga seotud


sugulus

põlvnemisel rajanev, sünnipärane suhe järglaste ja eellaste vahel

side v. ühendus, mis tekib abiellumise v. vere v. lapsendamise kaudu


sugulusaretus

tõu- või taimearetus, mille puhul paaritatakse või ristatakse suguluses olevaid isendeid


sugulussuhe

põlvnemisel, ühisel algupäral vm sugulusel rajanev suhe


sugunimi

vanemailt lapsele kanduv või abiellumise teel saadav nimi (eesti keeles eesnime järel)

nimi, mis tuleb pärast eesnime ja on teiste pereliikmetega sama


sugunääre

sugurakke valmistav elund (inimesel munasari ja munand)

elund, mis toodad sugurakke ja suguhormoone


suguorgan

elund, mille varal toimub sigimine ja hrl ka paljunemine


sugupool

üks rühmadest, kelleks isendid sugurakkude ja -elundite kahetaolisuse põhjal jagunevad, hrl mehed või naised (isased või emased)

see, kas ollakse mees või naine, isane või emane

kumbki neist kahest rühmast, kelleks isendid sugurakkude ja -elundite kahetaolisuse põhjal jagunevad


sugupõlv

samaaegselt elavad või elanud lähedase vanusega (ja lähedase tegevusala või elukogemusega) inimesed

kõik inimesed perekonnas, riigis või maailmas, kes on sündinud umbes samal ajal


sugupärast

vähesel määral või hulgal
mingil määral, vähesel määral


sugurahvas

rahvas, kes on (ühe või mitme) teise rahvaga ühist päritolu, etniliselt lähedane


sugurakk

sugulist sigimist võimaldav rakk (seemne- või munarakk)


suguselts

ühistest esivanematest põlvnevad isikud
kõik sugulased (läbi aegade)


sugutama

suguliselt viljastama; paaruda laskma (hrl. emaskoduloomade kohta).


suguti

mehe või isaslooma suguelund, mille kaudu väljub seemnevedelik

mehe kehaosa, mida ta kasutab seksiks ja selleks, et uriini välja lasta


sugutung

paaritumisele, ka soo jätkamisele tõukav tung


sugutunnus

isas- ja emasisendeid eristav tunnus, sh nii kaasasündinud sooline eripära (nt naistel munasari, meestel suguti) kui ka käitumuslikud vm tunnused


suguvahekord

inimeste suguline ühinemine, suguline vahekord


suguvõime

(meeste kohta:) võime teostada suguühet
võime teostada suguühet


suguvõimetu

(mehe kohta:) võimetu saavutama ja hoidma sugulist erutust


suguvõsa

ühistest esivanematest põlvnevad isikud
kõik sugulased (läbi aegade)
kõigi sugulaste kogum


suguühe

mehe ja naise suguline ühinemine, mis seisneb jäigastunud suguti viimises tuppe ja päädib hrl. seemnepurskega


suhe

võrdlusel põhinev arvuline seos mõõdetavate suuruste või hulkade vahel

mingite nähtuste vaheline seos (mida saab arvudes mõõta)

inimeste v. riikide vm. vaheline kokkuleppeline ühendus


suhestuma

(õiget) suhet, vahekorda leidma; suhtes olema (EKSS)


suhisema

millegi kiirest, kergest läbi õhu või millestki mööda liikumisest tekkivat ühetoonilist kõlatut heli tekitama

sel viisil liikuma, lendama, langema vms


suhkruakvatinta

peamiselt akvatinta puhul kasutatav sügavtrükitehnika, kus pilt maalitakse plaadile värvitud suhkrulahusega


suhkrualkohol

hrl lehtpuudest saadav looduslik magusaine, mida kasutatakse suhkruasendajana (nt ksülitool, sorbitool)


suhkru-arengapalm

troopilises Aasias kasvav või kasvatatav palm, mille õisikumahlast valmistatakse suhkrut


suhkruhaige

inimene, kes põeb suhkurtõbe, diabeeti
suhkurtõve põdeja


suhkruhaigus

insuliini vaegusest tingitud ainevahetushäire, mille puhul on häirunud organismi võime omastada suhkruid


suhkruhernes

aedherne teisend, millest toiduks tarvitatakse mahlaseid ja magusaid kaunu koos poolvalminud seemnetega (EKSS)


suhkrukaramell

suhkru kuumutamisel tekkiv pruunikas siirupitaoline mass, mida kasutatakse jookidele ja roogadele värvuse, aroomi ja maitse andmiseks

pruuni värvi siirupi moodi magus mass, mis annab jookidele ja toitudele värvi, lõhna ja maitset


suhkruleht

Lõuna-Ameerikast pärit taim, mille magusaid lehti kasutatakse loodusliku suhkruasendajana


suhkrumagus

maitselt (või lõhnalt) väga magus, magus nagu suhkur


suhkrupagar

kookide, tortide ja teiste kondiitritoodete valmistaja

inimene, kelle töö on kooke ja torte valmistada


suhkrupalm

troopilises Aasias kasvav või kasvatatav palm, mille õisikumahlast valmistatakse suhkrut (Arenga pinnata)


suhkrustama

ohtra suhkruga maitsestama, rohkes suhkrus säilitama või töötlema

suhkruks v. suhkrutaoliseks tegema (EKSS)


suhkruõun

Peruu ja Ecuadori Andide mägiorgudest pärineva viljapuu (Peruu annoona) rohekaskollase koorega magusamaitseline ümar vili