Uus Testament

Piibli teine osa, 1. sajandi keskpaigast 2. sajandi keskpaigani kreeka keeles kirja pandud kristlike teoste kogu, mida tunnistavad kõik kristlikud konfessioonid


uustomism

Thomas Aquino loodud ristiusu filosoofia, tomismi nüüdisvorm, katoliku kirikus vahepeal levinud filosoofia suund


uustulnuk

hiljaaegu (juurde)tulnu
treenimata või vähe treenitud hobune


uus vaimsus

<eki-foreign>new age</eki-foreign>'ist välja kasvanud usulis-vaimsete ideede, õpetuste ja praktikate kogum, mille keskmes on inimene (hõlmab vabastava hingamise, pendliga ennustamise, inglitega suhtlemise, holistilise tervendamise vms)


uusversioon

teose, teksti, tarkvara vms uus, algsest või eelmisest erinev kuju või esitusviis


uusvill

varem kasutamata, minimaalselt töödeldud, kahjustamata vill


uut ja vana tegema

kedagi füüsiliselt või sõnadega nuhtlema, nahutama


uut lehekülge keerama

midagi põhjalikult muutma, uut etappi alustama


uutmine

NSV Liidu uuenduspoliitika 1980. aastate teisel poolel


uvertüür

ooperi, balleti vm suurvormi instrumentaalne sissejuhatav osa


UV-kiirgus

ühelt poolt nähtava valgusega, teiselt poolt röntgenikiirgusega piirnev elektromagnetiline kiirgus

nähtamatu valgus, paikneb spektris violetse valguse kõrval, kutsub esile päevitust, võib põhjustada nahavähki


VA

vahelduvvoolu näivvõimsuse ühik SI-süsteemis


v.a

millegi hulgast või arvestusest välja jäetud, mitte kaasa arvatud

näitab, et keegi või miski ei ole hulgas


vaadatav

selline, mis tasub vaatamist või kõlbab vaadata


vaade

hrl mingist kõrgemast paigast pilgule avanev maastiku, linna vm panoraam

see, mida sa mingist kõrgemast kohast näed

objekti, dokumendi vms suvaline esitus ekraanil


vaaderpass

vahend, millega määratakse vedelikuga täidetud klaasampullis paikneva õhumulli asendi järgi rõht- või püstsihti


vaagen

ümmargune või ovaalne madal lauanõu toitude lauale asetamiseks

ümmargune madal nõu, millega saab toitu lauale asetada

puusaluudest ja ristluust moodustuv lai luude rõngas, mis on toeseks siseelundeile ning ühendab keret alajäsemetega (pelvis) (EKSS)


vaagima

millegi üle aru pidama, järele mõtlema, kaalutlema


vaagnaluu

puusaluudest ja ristluust moodustuv lai luude rõngas, mis on toeseks siseelundeile ning ühendab keret alajäsemetega


vaagnavööde

skeleti osad, mille abil alajäsemed on ühenduses kere luudega

vastav puusade ja ristluu piirkond kehal


vaagpõieke

mõningate selgrootute põisjas tasakaaluelund (nt kalmaaril, viinamäeteol)


vaakum

ilma aineta (sh õhk jt gaasid) ruum või hõrendatud gaasiga ruum


vaakumekstraktor

vaakumsünnitusel kasutatav seade, mis aitab lapsel sünnitusteedes edasi liikuda


vaakumekstraktsioon

sünnitus, kus kasutatakse vaakumi abil lapse pea külge kinnitatavat seadet, mis abistab lapse edasiliikumist sünnitusteedes


vaakumsünnitus

sünnitus, kus lapse sünnile aidatakse kaasa, esimesena väljuvale kehaosale asetatud imipumbast tõmmates


vaal

suur kalataolise kehaga ning täieliku vee-eluviisiga imetaja

väga suur loom, kes elab meres ja näeb välja nagu kala

kokkuriisutud või kokku kuhjatud piklik hunnik


vaalalaev

harpuunikahuri ja muu erivarustusega laev vaalapüügiks


vaalaluu

kiusvaalade kiustest saadav sarvaine, mida 19. sajandil kasutati korsettide, vihmavarjude ja krinoliinide valmistamisel


vaalavaha

kašeloti ülalõualuu kohal tekkiv valge aine, mida kasutatakse nt kosmeetikatoodete koostises ja meditsiinis


vaar

ovaalse põhikujuga kõrgendik, mille suhteline kõrgus on 25-50 m (EKSS)


vaarikakarva

kergelt lillaka varjundiga punane, vaarika värvi


vaarikas

looduslikult kasvav või aedades kasvatatav püstiste varte ja hrl punaste marjadega lehtpõõsas

põõsas, mille küljes kasvavad pehmed punased marjad

parasvöötmes kasvav heitlehine püstiste varte ja roosakaspunaste koguviljadega poolpõõsas; sellest aretatud kultuursort (EKSS)


vaariklill

Põhja-Ameerikast pärit hallikasroheliste karvaste lehtedega ja üksikute valgete kuni taevasiniste õitega maapinda kattev ilutaim, Eestis aiataim

(Nemophila) umbes 12 liigiga vesileheliste sugukonda kuuluv üheaastaste taimede perekond, mis looduslikult on levinud peamiselt Põhja-Ameerikas ja mille liikmetel on valged või sinised õied


vaariks

naha pinnale kotja või sõlmja sopisena võlvuv veenilaiend


vaaritama

süüa (või midagi joodavat) tegema, eriti midagi keetes


vaas

dekoratiivne anum lõikelillede hoidmiseks vees

ese, milles saab vee sees hoida lõigatud lilli


vaat

(rõhutav üldlaiend:) tugevdab ja rõhutab lauses väljendatud üllatust, tunnustust, pahameelt, kinnitust vms

kumerate külgede ja kahe põhjaga suurem nõu alkohoolsete jookide, eriti õlle säilitamiseks (EKSS)


vaataja

see, kes midagi või kedagi vaatab
keegi, kes midagi vaatab


vaatajaskond

vaatajate kogum, vaatajad (hrl televaatajate kohta)


vaatama

oma silmi, pilku millelegi või kellelegi suunama

silmade abil kellelegi või millelegi tähelepanu pöörama

kellessegi v. millessegi teat. viisil suhtuma (EKSS)


vaatamata

millelegi vastupidi, midagi trotsides, millelegi mitte tähelepanu pöörates


vaatamisväärsus

huvitav hoone või koht, mida turistid sageli vaatamas käivad


vaateaken

kaupluse või kioski tänavapoolne aken, millele asetatakse kaupu näitamiseks ja reklaamiks

kaupluse tänavapoolne aken, millele asetatakse kaupu näitamiseks ja reklaamiks (EKSS)


vaatekaugus

vahemaa, millelt miski on kellelegi nähtav

piirkond, mis (igas suunas) on nähtav teatavast punktist või kohast


vaatekoht

teatav lähenemisviis, oma (väljakujunenud) arvamus, suhtumine või käsitlusviis


vaatemaal

maastiku- või linnamaastikupilt, mis kujutab mingit kohta tõetruult, topograafilise täpsusega


vaatemäng

(vaatajale mõeldud) visuaalselt köitev, põnev, suurejooneline tegevus, sündmus vms


vaatemänguline

visuaalselt köitev, põnev ja suurejooneline, vaatemängu laadiga


vaatenurk

nurk, mille moodustavad silmast eseme äärmistesse punktidesse tõmmatud mõttelised sirged (EKSS)


vaatepilt

see, mida vaataja näeb, mis vaataja silmale avaneb


vaateratas

vertikaalselt pöörlev karussell kõrgusest avanevate vaadete nautimiseks


vaateväli

kellelegi (igas suunas) nähtav ala, silmaga haaratav ala

liikumatu pilguga haaratav nägemispiirkond

see ruumi osa, millest optikariist annab kujutise (EKSS)


vaatlema

kestvamalt tähelepanelikult vaatama, tähelepanelikult silmitsema


vaatlemisoskus

oskus vaadelda (hrl tähelepaneliku silmitsemise kohta)


vaatlus

füüsilisest maailmast tähelepanekute tegemine meeltega tajumise kaudu, esemete ja nähtuste eesmärgipärane vaatlemine (ka esmase uurimismeetodina)

empiiriliste teaduste, näiteks loodusteaduste ja teiste reaalteaduste tähtsamaid uurimismeetodeid, mis tähendab tähelepanekute tegemist füüsilisest maailmast meeltetaju abil


vaatlusalune

vaadeldav, vaatluse all olev
vaadeldav, jälgitav isik v. loom


vaatlusobjekt

vaatlusalune isik, ese, olend või nähtus


vaba

oma tahte järgi, iseseisvalt ja ilma sunnita toimida võiv

selline, kus ei arvestata, järgita täiel määral eeskujusid, originaali


vabaabielu

seadustamata abieluline kooselu, registreerimata abielu

suhe, kus naine ja mees elavad koos, aga pole ametlikult abielus

vabaabielu, seadustamata abieluline kooselu.


vabaaine

aine, mille õppimine on õpilasele vabatahtlik


vabadik

endisaegne maata või vähese maaga, suurema talu maal hrl saunas elav kehvtalupoeg


vabadikukoht

endisaegse maata või vähese maaga kehvtalupoja, vabadiku või popsi kasutuses olev maa ja majapidamine


vabadus

olukord, olek, kus saab toimida oma tahte järgi ja ilma sunnita

õigus või võimalus midagi teha või öelda, ilma et keegi sind takistaks

kohustustest vm. piirangutest vaba olemine


vabadusekaotus

(karistuse liik:) kinnipidamine vanglas, vangistus


vabadusekaotuslik

selline, mille sisuks on kinnipidamine vanglas, vangistus


vabaduskiri

keskaegne ürik, millega kellelegi anti isiklik vabadus või mingid õigused

ürik, millega kellelegi antakse isiklik vabadus v. mingid õigused (EKSS)


vabadusliikumine

ühiskondlik liikumine iseseisvuse või poliitiliste vabaduste saavutamiseks

liikumine iseseisvuse või poliitiliste vabaduste saavutamiseks (EKSS)


vabaharidus

kooliväline täiendav ja huvialane haridus (nt täiskasvanutel)


vabakaubanduspiirkond

riikide ühendus, mille liikmete vahelt on kaotatud kõik väliskaubandust tõkestavad tollimaksud

koostöövorm, mille raames liikmesriigid kõrvaldavad omavahelise kaubavahetuse tõkked, ent säilitavad need igaüks eraldi kaubavahetuses kolmandate riikidega


vabakaubandustsoon

tsoon mingi riigi sisesi, kus võib kaupu tollivabalt ladustada, demonstreerida, tootmiseks kasutada jne ning tollivabalt reeksportida


vabakond

ühiskonna see osa, mis ei kuulu ei avalikku ega ärisektorisse, hõlmates mittetulundusühinguid, sihtasutusi, seltsinguid ja muid eraalgatusel põhinevaid ühendusi


vabakool

traditsioonilisest erineval hariduskontseptsioonil põhinev kool, nt waldorfkool, katoliku kool


vabaksjooks

(pallimängudes:) spurtiv jooksmine vabale kohale või pallile vastu


vabakslastu

vabastatud ori, eriti poolvabasse seisusse kuuluv endine ori Vana-Roomas


vabakäeseade

seade, mis võimaldab kõnelda telefoni kõrva juures hoidmata

telefoniga kõneleja käsi vabaks jättev varustus


vabamajandus

turumajandus, kus riik sekkub majandusellu võimalikult vähe


vabamajanduspiirkond

piirkond riigi sees või riikide vahel, kus kehtib vabakaubandus ja rakendatakse tolli- ja maksusoodustusi

tolli- ja maksusoodustuste piirkond (EKSS)


vabameelsus

eelarvamustest vaba mõtteviis või olek, avatud suhtumine harjumuspärasest erinevasse


vaba mikrofon

vabateemaliste sõnavõttude rubriik päevakavas (nt riigikogu töös)


vabamüürlane

vabamüürluse pooldaja ja mõne vastava ühingu liige

vabamüürluse pooldaja, mõne vastava organisatsiooni liige


vabandama

kelleltki paluma, et ta andestaks mingi halva teo või ebameeldiva käitumise, mille on põhjustanud ütleja

kui sa <eki-highlight>vabandad</eki-highlight> või kelleltki <eki-highlight>andeks palud</eki-highlight>, siis sa soovid, et ta poleks sinu peale pahane


vabandus

andestust paluv ütlus või sõna, andekspalumine

see, kui sa palud, et keegi sulle midagi andestaks


vabandust

viisakussõna, mida kasutatakse viisakal pöördumisel või vabandamisel

sõna, mida sa kasutad, kui tahad viisakalt midagi küsida või teatada või kui soovid, et keegi sulle midagi andestaks


vabanema

kellestki või millestki segavast, koormavast, rõhuvast lahti saama

mingi segava, häiriva nähtuse kadumist saavutama

kasutusest, hõivatusest vabaks jääma (EKSS)


vabanemistunne

tunne, mis valdab, kui vabanetakse millestki rõhuvast, koormavast vms


vabapääse

tasuta pilet kuhugi pääsemiseks
tasuta pääse


vabariigiaegne

1918.–1940. aastate Eesti Vabariigi aegne


vabariiklik

(tänapäeval:) riiki hõlmav, üleriigiline

(Nõukogude-aegses kasutuses:) liiduvabariiki hõlmav, vabariigi alluvusega, mitte üleliiduline


vabarn

looduslikult kasvav või aedades kasvatatav püstiste varte ja hrl punaste marjadega lehtpõõsas

põõsas, mille küljes kasvavad pehmed punased marjad


vabarnakarva

kergelt lillaka varjundiga punane, vaarika värvi


vabasektor

ühiskonna see osa, mis ei kuulu ei avalikku ega ärisektorisse, hõlmates mittetulundusühinguid, sihtasutusi, seltsinguid ja muid eraalgatusel põhinevaid ühendusi


vabastama

kellegi võimu alt, sunnist vabaks päästma


vabastiil

(suusatamises:) 1980-ndatel tekkinud, jääl uisutamisega sarnanev sõidustiil, kus edasi liigutakse V-asendis suuskadega


vabastusliikumine

ühiskondlik liikumine iseseisvuse või poliitiliste vabaduste saavutamiseks


vabasuhe

paarisuhe, mille partnerid on andnud teineteisele vabaduse omada ka teisi seksuaalsuhteid


vaba tahe

võimalikkus teha vabalt otsuseid oma eelseisvate toimingute ja tegude üle

võime teha välistest teguritest sõltumatuid valikuid


vabatahtlik

vabal tahtel, ilma kohustuse või sunduseta tehtav või toimuv

selline, kes teeb midagi omal soovil, ilma palgata


vabatalupoeg

keskaegses Eestis talupoeg, kes oli end (osaliselt) adratalupoegade koormisest raha eest vabaks ostnud


vabaturumajandus

turumajandus, kus riik sekkub majandusellu võimalikult vähe


vabavaht

(laevas:) vahikorrast vaba aeg
seda omav meeskonnaliige
vahist vaba aeg (EKSS)


vabavara

tasuta levitatav tarkvara
tasuta omandatav tarkvara


vabaõhukino

kinoetendus väljas, vabas õhus
paik selleks


vabaõhukohvik

kohvik väljas, vabas õhus (nt pargis, väljas maja ees)

kohvik vabas õhus (näit. pargis, väljas maja ees) (EKSS)


vabaõhumaal

looduses maalitud, hrl värvi- ja valgusekäsitluselt hele maal

vabas õhus loodud maastikumaal, taotleb loodusmulje ja valgusefektide vahetut edasiandmist


vabaühendus

rahvusvaheline või sisemaine valitsustest sõltumatu organisatsioon

rahvusvaheline või sisemaine valitsusest sõltumatu organisatsioon


vabin

(kerge) värin inimeses, eriti kartuse, erutuse, elevuse vms tundega ühenduses


vabinalant

ujuv, hõljuv või uppuv lant, konksudega kalajäljend, mis peibutab saaki vabiseva liikumisega


vabisema

(keha, kehaosade kohta:) külmast, palavikust, ärevusest vm ärrituse tõttu tahtmatult kiiresti ja väikselt edasi-tagasi võnkuma

keha või kehaosade kohta: iseenesest väikseid kiireid edasi-tagasi liigutusi tegema, näiteks hirmu või külma pärast


vabistama

midagi värisema panema, edasi-tagasi võnkeid, värinat tekitama


vabrik

suures koguses kaupu vm tooteid tootev, masinaid kasutav tööstusettevõte

koht, kus masinate abil midagi toodetakse


vabrikupood

hrl vabriku läheduses asuv pood, kus müüakse odavamalt vabriku oma toodangut


vadak

piimast pärast kalgendunud piimavalgu eraldamist järele jääv rohekaskollane vedelik (juustu ja kohupiima valmistamise kõrvalsaadus)

Piimast pärast kaseiini eraldamist järelejääv vedelik (piimatööstuse kõrvaltoode) (EKSS)


vadakukohupiim

Itaalia köögist pärinev kodujuustu meenutav toode


vader

ristiusu kirikus isik, kes on lapse ristimistalituse juures tunnistajaks (ja kelle kohuseks on hoolitseda ristilapse kristliku kasvatuse eest), ristiisa või ristiema

ristiusu kirikus isik, kes on lapse ristimistalituse juures tunnistajaks (ja kelle kohuseks on hoolitseda ristilapse kristliku kasvatuse eest) (EKSS)


vadima

lühikeste kiirete sammudega jooksma
kiiresti liikuma


vaeghääldus

üldine ebaselge hääldamine või üksikhäälikute väär moodustamine


vaegkirjutamine

kirjutamishäire, mille puhul kirjutamine toimub rohkete vigadega


vaeglugemine

lugemishäire, mille puhul lugemine toimub rohkete vigadega


vaegmuuteline

(sõna kohta:) mitte kõiki käänd- või pöördvorme omav (nt eitussõna <eki-foreign>ära</eki-foreign>, tegusõna <eki-foreign>pidama</eki-foreign> tähenduses 'kohustatud olema')


vaegomadussõna

omadust väljendav sõna, mis täiendina ei ühildu oma põhisõnaga


vaegtalitlus

mingi elundi normaalsest nõrgem või puudulik talitlus


vaegtoitumus

pidevast puudulikust toitumisest tingitud seisund, mis väljendub kaalulanguses ja lastel kasvupeetuses


vaegur

inimene, kel on kaasasündinud või elu jooksul tekkinud füüsiline või vaimne tervisekahjustus, mis piirab tema võimekust elus toime tulla

vaegvõimeline isik (vigastatu, rauk, invaliid)


vaegus

mingi kehalise või vaimse funktsiooni nõrkus


vaegushaigus

mõne organismile vajaliku aine puudusest tingitud haigus või häire

mõne toitaine nappuse tõttu tekkiv haiguslik seisund


vaekauss

väljendites osutab võistlemisele, valikule, väljavalimisele


vaekoda

eri hoone või ruum(id) kaupade kaalumiseks (nt turul)


vaen

äge sallimatus, vihkamine
tugev pahatahtlikkus v. meelepaha


vaene

varatu või vähese varaga, ilma rahata
selline, kellel on vähe raha ja vara
varandust mitte omav


vaeneke

(kaasatundvalt, haletsevalt:) õnnetuke, õnnetu olend


vaenelaps

orb, vaeslaps (vanamoelises keelepruugis)


vaenlane

see, kes on kellegi või millegi suhtes vaenulik, aktiivselt sallimatu, ähvardav, kahjustav vms


vaenukinnast heitma

vaenulikku suhtumist kellegi või millegi suhtes väljendama


vaenukirvest maha matma

leppimisele jõudma, rahu tegema, tüli, vaenu või sõda lõpetama


vaenukägu

põõsasniitudel ja hõredates metsatukkades elutsev pika kõvera noka ja suure suletutiga lind


vaenulik

kellegi või millegi suhtes ägedat sallimatust, vihkamist, vaenu sisaldav, väljendav või tundev


vaenutegevus

sõjategevus
vaenutsemine, vaenulik tegevus


vaeslaps

laps, kelle mõlemad vanemad (või üks vanematest) on surnud


vaeslapselaul

rahvalaul, mis kujutab vaeslapse rasket saatust

vaeslapse rasket saatust kujutav rahvalaul


vaeslapse ossa jääma

millestki ilma või kõrvale jääma, teistest kehvemasse seisu jääma


vaeslastekohus

endisaegne alama astme erikohus, kelle võimkonda kuulusid eestkoste- ja hooldusasjad


vaesuma

raha, vara poolest vaeseks jääma
vaese(ma)ks jääma


vaesur

varatu, rahatu inimene
inimene, kellel on vähe raha ja vara


vaesus

seisund, mille korral inimesel pole piisavalt raha ega vara

olukord, kui on vähe raha (v. üldse ei ole raha) ja kui ei ole omandusi


vaesusetunnistus

vanasti elukohajärgse valla-, alevivalitsuse või politsei poolt kellelegi antud tõend tema kehva varalise seisu kohta


vaesuspiir

rahasumma, mis on vajalik minimaalseks igapäevaseks äraelamiseks ühe kuu jooksul ning mille aluseks on kaudselt arvestuslik elatusmiinimum


vaev

pingutust nõudev tegevus või töö
pingutust nõudev tegevus
töö
ebamugav v. ebameeldiv jõupingutus


vaevakask

rabade ja siirdesoode kask, tõusva varre ja pisikeste lehtedega põõsas


vaevaks võtma

millekski (armuliselt, lahkesti) valmis olema


vaevaline

rohket pingutust, vaeva nõudev või põhjustav


vaevama

füüsilist või vaimset valu, häda tegema, kannatusi, muret vms põhjustama


vaeva nägema

millegi saavutamiseks jõudu kokku võtma, pingutades tööd tegema


vaevatasu

tasu, hüvitus kellelegi vaevanägemise eest


vaevlema

füüsiliselt või hingeliselt kannatama
rasket elu elama, raskustes olema
rasket, vaevarikast elu elama (EKSS)


vaevu

peaaegu et mitte, väga vähe või läbi häda, vaevaga


vaevus

normaalse funktsioneerimise korratus v. kõrvalekalle


vaga

jumalale pühendunud, jumalakartlik ja vooruslik


vagajutt

lugu kristliku pühaku või usumärtri elust ja imetegudest, piibliaineline legend


vagane

(loomuomadustega ühenduses:) rahumeelne, tasane, vagur


vagel

kahetiivaliste putukate peata ja jalgadeta vastne


vagellest

mikroskoopiline usjas nugiline inimese ja loomade karvanääpsu rasunäärmeis

mikroskoopiline usjas nugiline inimese karvanääpsu rasunäärmeis (Demodex folliculorum)


vageltang

laiussi kolmanda kasvujärgu vastne (kaladel)


vagiina

naise torujas sisesuguelund
emaslooma suguteede lõpposa
naise kehaosa, mida ta kasutab seksiks


vaginiit

tupe limaskesta põletik (naistel)
tupe limaskesta põletik


vaginism

tupeesiku ja vaagnapõhja lihaste valulik kokkutõmme (nt suguühte ajal)

lihaskramp, mille tagajärjel tupp sulgub


vagune

loomult vagur, olekult, häälte vm poolest vaikne


vagur

vaikse, rahuliku olekuga, loomult leebe ja vähenõudlik


vahajas

värvilt, konsistentsilt vms vaha meenutav


vahakahvatu

(jume, naha kohta:) kollaka varjundiga kahvatu


vahakas

läikelt, värvilt, konsistentsilt vms vaha meenutav


vahakiht

vaha mingile pinnale kandmise tulemusel tekkinud kiht

vahataolise ainega kaetud pealmine osa mingil taimel, nende viljadel või mõnel esemel


vahakoi

väike liblikas, kelle röövikud toituvad vahast ja kahjustavad mesilastarudes kärgi


vahaküps

(teravilja kohta:) selline, mille tera on kollane ja seest vahajas, vahaküpsuses olev


vahaküpsus

viljaterade küpsuse teine aste, mille puhul tera on kollane ja seest vahajas

terade küpsuse teine, piimküpsusele järgnev aste, mille puhul tera on kollane ja seest vahajas


vahaleedik

väike liblikas, kelle röövikud kahjustavad mesilastarudes kärgi (Galleria mellonella) (EKSS)


vahamaal

antiikajast pärinev maalitehnika, mille puhul alusele kantavad värvid on segatud kuuma sulavahaga


vahariie

vettpidav riie, mis on ühelt poolt kaetud vaha, värnitsa või mõne sünteetilise materjali kihiga


vahe

(lõiketera, lõikevahendi kohta:) õhukese servaga ja hästi lõikav


vaheaeg

kahe sündmuse, tegevuse vm vaheline aeg, paus hrl mingis jätkuvas, kestvamas tegevuses või olukorras


vaheaste

vahepealne aste (peamiselt nähtuste arengus)


vaheetapp

vahepealne järk, vaheaste teel lõpptulemuseni

(jalgrattaspordis:) mingi distantsiosa, mille läbimise aeg eraldi fikseeritakse


vahejoon

joon millegi vahel hrl millegi eraldamiseks


vahejuhtum

ootamatu (ebameeldiv, häiriv) seik või sündmus


vahekasu

ostu- ja müügihindade erinevusest tingitud tulu edasimüügitehingus


vahekeel

võõrkeeleõppes õpitava keele kuju, mille loovad keeleõppijad vaheastmena oma emakeele ja õpitava keele vahel


vahekohus

sõltumatu kohtuväline organ, mis on moodustatud õigusliku vaidluse lahendamiseks


vahekord

võrdlusel põhinev mõõdetavate suuruste, arvude, määrade omavaheline suhe

mingite arvude, nähtuste või olukordade omavaheline suhe


vaheldama

korda- või järgemööda muutudes esinevaks tegema, vahelduvaks tegema

paigutama ühe asja- või sündmusejada osi nii, et nad vahelduksid ühe või mitme teise samaloomulise jada osadega ning et iga jada säilitaks oma identsuse


vaheldi

alalisvoolu vahelduvvooluks muundav seade


vaheldus

tavalisest erinev, üksluisust vältiv tegevus või olukord

tavapärasest erinev olukord või tegevus (mis pakub meelelahutust)

tavalisest erinev, teat. määral üksluisust vältiv tegevus v. olukord


vahelduvvool

elektrivool, mille tugevus ja suund perioodiliselt muutuvad

perioodiliselt muutuva tugevuse ja suunaga elektrivool


vaheleht

vahele köidetud, vahele pandav lisaleht (nt raamatus, margialbumis)


vahele jääma

lubamatul v. salataval toimingul paljastatud saama, vahele jääma.


vahelejäämine

milleltki keelatult tabatud saamine, paljastatud saamine


vahelepõige

peateemast kõrvalekaldumine mingi eriküsimuse selgitamiseks (vestluses vm)


vahelepõime

hrl sulgudes toodavad autoripoolsed esitusjuhtnöörid näidendis


vahele segama

vestlusse, väitlusse vm tegevusse takistavalt, korrale kutsuvalt, nõu andes sekkuma


vahelihas

õhuke lame lihas, mis eraldab inimesel rinna- ja kõhuõõnt


vahelihasehingamine

sügav hingamine, mille puhul kasutatakse vahelihast ja kõhulihaseid ning kus õhuga täituvad kopsude alumised ja keskmised osad


vaheline

ruumiliselt või ajaliselt millegi vahel asuv, toimiv, esinev vms

selline, mis asub või toimub kahe koha (või momendi) suhtes nii, et üks neist on ühel, teine teisel pool


vaheltharimisriist

kerge põllutööriist taimeridade vahelt maa harimiseks


vaheltkasu

ostu- ja müügihindade erinevusest tingitud tulu edasimüügitehingus


vahelträäkija

see, kes teksti hrl suuliselt ühest keelest teise tõlgib


vahelöök

lisalöök väljaspool normaalset südamerütmi


vahemaa

kaugus millegi või kellegi vahel, distants


vahemade

platvorm ühelt trepikäigult teisele üleminekuks (EKSS)


vahemereline

Vahemere mail esinev, neile omane või iseloomulik


vahemik

kahe suuruse vahele jääv ala teatud mõõtude astmikus


vahemäng

muusikaline vaheosa nt lavateose eri osade (eriti Inglismaal) või muusikateose eri osade vahel (nt ooperis, süidis, sonaadis)


vahemärk

kirjas tarvitatav märk lausete, lauseosade, sõnade või sõnaosade piiril (nt punkt, koma, koolon, sidekriips)

märk, mida kasutatakse enamasti lausete sees või lõpus. Kirjavahemärgid on näiteks koma (,), punkt (.), hüüumärk (!) ja küsimärk (?)


vahend

ese, aine vm materiaalne asi, mille abil midagi tehakse või saavutatakse

tegevus, võte vm abinõu millegi saavutamiseks

aine või ese, mille abil saab midagi teha


vahendajakeel

keel, mille kaudu ühest keelest teise tõlgitakse või laenatakse


vahendama

kahe või mitme poole vahel asju korraldama, ühendajaks, sobitajaks, vahetalitajaks olema


vahendus

eri poolte kokkuviimine, ühendajaks või vahetalitajaks olemine


vahendustegevus

vahendamine, nt ostu-müügi sooritamine teiste isikute või majandusüksuste ülesandel


vaheosa

eraldatud, vahepealne ala, osa, lahter vms milleski


vahepala

vahelduseks mõeldud lühike muusikateos, jutuke vms pala muude esinemiste või esituste vahel

muusikaline v. lavaline (viimane eriti Itaalias ja Hispaanias) vahemäng.


vahepealne

ruumiliselt või ajaliselt millegi vahepeal asuv, esinev, toimuv vms


vahepeatus

vahepealne peatus teekonnal (enne lõpp-peatust) (EKSS)


vahepost

seina osa kahe ava vahel või nurga ja sellele järgneva ava vahel

sõrestiku vahepost, mille kandev funktsioon on väiksem kui peapostil ja nurgapostidel


vahepuu

millegi suhtes risti või viltu asetsev latt või puu, mis hrl ühendab midagi või asub millegi vahel


vaher

peamiselt põhjapoolkeral kasvav suurte sakiliste, sügisel värvikirevate lehtedega puu

hõlmiste v. lõhiste lehtedega puu peam. põhjapoolkeral (Acer)


vaherahu

sõjategevuse ajutine katkestamine sõdivate poolte vahel


vahesooline

(inimese kohta:) nii nais- kui meessoo tunnustega


vahest

osutab oletatavale või loodetavale võimalusele, milles siiski ei olda päris kindel


vahetalitaja

vahendaja, nt tehingu sobitaja, kellegi eest rääkija mingis asjas, eri poolte kokkuviija


vahetama

midagi endale kuuluvat teisele andma ja midagi vastu saama

kui sa midagi <eki-highlight>vahetad</eki-highlight>, siis sa annad mingi enda asja kellelegi teisele ja saad midagi (sarnast) vastu

midagi (v. kedagi) omanduses, valduses olevat teisele andma ja samalaadset v. midagi muud asemele saama (EKSS)


vahetekk

laeva ülemisest peatekist allpool paiknev tekk


vahetevahel

aeg-ajalt (ette tulles), mõne aja tagant (kordudes), mõnel juhul


vahetpidamata

ilma katkemiseta, harilikult mingi protsessi ajalise kestuse kohta


vahetu

vahendamata, ilma vaheastme vm vahepealseta


vahetuma

teisega (teistsugusega, uuega, vastastikku) asenduma

kui üks asi <eki-highlight>vahetub</eki-highlight> teisega, siis tuleb uus (ja teistsugune) asi vana asemele

teistsugusega asenduma, teistsuguseks muutuma (EKSS)


vahetund

lühike puhkeaeg koolis kahe õppetunni vahel


vahetus

mingi asja asendamine teisega, nt teisele andes ja midagi vastu saades

tegevus, kus sa vahetad mingi asja teise vastu


vahetusjalats

jalanõu, mille vastu vahetatakse välisjalats, kui tullakse siseruumi (nt koolis)

jalanõud, mille vastu jalas olnud jalatsid vahetatakse väljasttuleku järel ära (enamasti ruumide puhtuse säilitamiseks)


vahetuskurss

ühe riigi rahakurss vahetamisel teise riigi (või riikide rühma) rahaga

näitab, kui palju maksab üks valuuta teises rahas väljendatuna ehk kui palju ühte valuutat saab osta teise valuuta eest


vahetustehing

kaup kauba vastu vahetamises seisnev tehing


vahetükk

väiksem osa, tükk millegi vahel (nt sukkpükstel)


vahevaip

eesriie, mis eraldas Jeruusalemma templis pühimat paika


vahevokaal

lühike täishäälik, mis on tekkinud kahe kaashääliku vahele hääldamise hõlbustamiseks (nt <eki-foreign>põder</eki-foreign> ← <eki-foreign>põtr</eki-foreign>)


vahialune

inimene, kes on vangi pandud, arreteeritud


vahikoer

(selle kohta, kes kellegi või millegi järele valvab)


vahikord

vahina, valves olemise kord
valvamise järjekord, kord valves olla


vahilaev

oma laevu (ka kaubalaevu) ootamatute rünnakute eest kaitsev, ka valveteenistuses kasutatav sõjalaev

patrulliv ning oma laevu ootamatute rünnakute eest kaitsev sõjalaev (EKSS)


vahimaja

väike kerge ehitis, milles asuvad valvemehed (EKSS)


vahipataljon

iseseisev sõjaväeline väeüksus, milles toimub sõjaväepolitseinike väljaõpe ning mis esindab kaitseväge riiklikel ja sõjaväelistel tseremooniatel


vahipost

koht, kus on välja pandud (sõjaväeline) valve


vahiputka

väike kerge ehitis, milles asuvad valvurid


vahistama

politsei poolt vahi alla võtma, hrl seoses süüteo kahtlustusega ja/või selle uurimisega


vahitorn

torn, millest peetakse valvet, nt tulevalvetorn


vahk

(psüühilise, füsioloogilise või loodusnähtuse kohta:) lühiajaline tugev puhang, äkiline kiiresti mööduv ilmumine

haiguse, vihma, tuule või millegi muu järsku algav ja lühike esinemine


vaht

õhuline, rohkesti gaasimulle sisaldav aine vedeliku pinnal


vahtima

silmadega, pilguga ainiti midagi vaatama või jälgima

aega kasutult, tegevusetult mööda saatma (EKSS)


vahi

väljendab imestust, üllatust, vahel ka pahameelt


vahtkond

kaitseväelastest koosnev relvastatud meeskond vahiteenistuse ülesannete täitmiseks


vahtplast

kerge, poorse täidisega plast, mida kasutatakse nt majaseinte soojustusmaterjalina


vahtpolüuretaan

pehme ja elastne materjal, mille mahust valdava osa moodustab õhk ja millest valmistatakse nt madratseid


vahtrapuu

peamiselt põhjapoolkeral kasvav suurte sakiliste, sügisel värvikirevate lehtedega puu


vahtu üles kloppima

tühja, tähtsusetut asja tähtsaks, suureks tegema, sellest ohtralt (ja suuresõnaliselt) rääkima või kirjutama


vahukoorekukkel

vastlate ajal valmistatav kergest pärmitaignast kukkel vahukoorega


vahustaja

vahustamise riist (hrl toidu valmistamisel, nt vispel, mikser)


vahustama

vahule ajama, vahule lööma, vahuks tegema


vahutama

endast vahtu välja andma, vahuselt kobrutama

ägedast tundest (hrl. vihast) haaratud olema; sisemuses mässama (vastava tunde kohta) (EKSS)


vahutekiti

vahutaolise täidise tekitamiseks vajalik aine (nt vahtplastides)


vahva

(inimese olemuse, mingi nähtuse, tegevuse vm kohta:) selline, kes või mis kutsub esile poolehoidu, meeldimust, sümpaatiat


vahvelkangas

vahvlit meenutava ruudulise koega kangas


vahvlikoonus

koonusekujuliseks keeratud vahvel, kuhu saab panna jäätist vm


vahvliküpsetaja

metallplaatidest seade vahvlite küpsetamiseks


vaiandot

Põhja-Ameerika indiaani hõimuliidu liige


vaiaramm

vasarast ja juhtraamiga pukist koosnev seade vaiade maasse löömiseks


vaiasula

ka arheol vaiehitistest koosnev küla (EKSS)


vaib

eriline meeleolu või tunne, mille tekitab teatav koht, sündmus, muusikapala vms


vaibakloppimispuu

otstest maasse kinnitatud rõhtne latitaoline metallist alus õues, millele asetatakse klopitav vaip


vaibale kutsuma

hrl alluvat ebameeldivaks vestluseks enda juurde kutsuma, et teha etteheiteid, ettekirjutusi vms


vaibal käima

ülemuse vms juures aru andmas, peapesu saamas käima


vaibumatu

pidevalt kestev, mitte vähenev, katkev või lõppev


vaid

osutab, et midagi on vähem kui vaja või eeldatud


vaidlema

kellelegi oma eriarvamust väljendama, talle vastuväiteid esitama

vastuväiteid esitades (ägedalt) mõtteid vahetama

kui inimesed <eki-highlight>vaidlevad</eki-highlight>, siis nad ei ole üksteisega nõus ja igaüks arvab, et just temal on õigus


vaidlus

erinevate seisukohtadega (äge) arutlus mingi(te) küsimus(t)e üle, vaidlemine

vestlus, kus osalejad pole üksteisega nõus


vaidlusküsimus

vaidlusalune küsimus, see, mille üle vaieldakse


vaidlustamatu

selline, mida ei saa vaidlustada, mis ei ole vaieldav


vaieldamatu

selline, mille üle pole põhjust vaielda, kindel, kaheldamatu


vaieldav

selline, mille üle on põhjust vaielda, kahtlane


vaier

hrl terastraatidest kokkukeerutatud tugev painduv köis hrl millegi tõstmiseks, vedamiseks või kinnitamiseks


vaigistama

kellegi erutust, ärevust, hirmu vms. väiksemaks, rahuliku(ma)ks tegema


vaigune

(rohkesti) vaiku sisaldav
vaiguga koos, vaiguga määritud


vaigutus

puu tüvele lõigatud haavadest vaigu kogumine


vaik

paljude taimede, eriti okaspuude eritatav klaasitaoliselt läbipaistev v. tuhm sitke, veniv ja kleepuv mass (EKSS)


vaikelu

asju, puuvilju, lilli vms eluta loodust kujutav kunstiteos


vaiki

mitte rääkivana, mitte häält tegevana
mitte rääkivaks, mitte häält tegevaks
nii, et ei räägi või ei tee häält


vaikima

mitte rääkima või häält tegema, vait olema

rääkimast, häält tegemast või kostmast lakkama, vait jääma


vaikimistõotus

vanne millestki mitte rääkida, tõotus midagi saladuses hoida


vaikne

(hääle, helide kohta:) nõrgalt või vähe kuulda olev

(liikumise kohta:) vähese kiirusega, aeglane


vaikne laupäev

ülestõusmispühadele eelnev laupäev, mil ristiusu kombe kohaselt meenutatakse Jeesuse viibimist hauas ja surmavallas


vaikne nädal

lihavõttepühadele eelnev nädal, mil ristiusu kombe kohaselt meenutatakse Jeesuse kannatusi


vaikselt

vaikse häälega, nii, et on vaevu kuulda
nii, et ei ole eriti hästi kuulda
häält tegemata, vaikuses


vaikus

vaikne-olu, helide, häälte puudumine
vaikimine, kõnelematus
helide, häälte ja müra puudumine
rahuliku ilma periood


vaikusevöönd

tuulevaikne piirkond ekvaatori ümbruses, kus vaikus vaheldub äikesetormidega


vaim

kõik psüühiline inimeses, tema sisemaailma puutuv (mõtlemine, taju, intellekt, tundmused vms) hrl vastandatuna kehale


vaimline

inimese sisemaailmaga, tema psüühikaga seotud

elusolendi mittemateriaalsesse ossa puutuv

mittemateriaalseid väärtusi hindav, neist huvituv ja juhinduv


vaimolend

(kehatu) üleloomulik olend mitmesugustes usundilistes kujutelmades


vaimsus

vaimsete väärtuste küllus, vaimne rikkus

see, mis on inimese siseilmaga, vaimueluga seotud


vaimuaristokraatia

vaimsete (nt intellektuaalsete, loominguliste) omaduste alusel moodustuv eliit


vaimude tund

(kesk)öine aeg, mil nähakse kummitusi liikumas


vaimuelu

vaimse, nt intellektuaalse, kultuurilise, tunnetusliku tegevuse sfäär inimese või ühiskonna elus


vaimuergas

vaimselt ergas, tundliku, vastuvõtliku, virge vaimuga


vaimuhaigus

raske psüühilise talitluse häire, psüühiline haigus (nt skisofreenia, psühhoosid)

vaimsete häirete, arutu toimimise seisund


vaimuhiiglane

eriti silmapaistev isik mingil vaimsel alal


vaimuinimene

vaimseid väärtusi kõrgelt hindav, vaimsete huvidega, vaimutööd tegev inimene


vaimukas

teravmeelne, ootamatu ja (väljenduselt) leidlik

nii iseloomustatakse inimest, kel on humoorikas vms keelekasutus


vaimukultuur

vaimne kultuur (nt teadus, kunst, kirjandus, filosoofia)

vaimne kultuur (teadus, kunst, kirjandus, filosoofia jne.)


vaimukus

vaimukus, teravmeelsus; teravmeelne vaim


vaimulik

usutalituste sooritamiseks ja usuelu juhtimiseks ametisse pühitsetud isik


vaimulikkond

vaimulikud kogumina
vaimulikud (kogumina)


vaimupime

hariduseta, kultuuriliselt mahajäänud
hariduse ja kultuurita


vaimurikas

vaimselt (intellektuaalsuse, mõtete poolest) rikas


vaimuseisund

inimese mõtted, mõtteviis ja meelsus, tema vaimne olek teatud ajahetkel


vaimusilm

(kujutluse, ettekujutuse kohta)
kujutluse, ettekujutuse kohta


vaimustama

ülimalt meeldima, meeleülendust tekitama, vaimustusse viima

kedagi võluma v. kellegi tähelepanu hoidma


vaimustus

tugev rõõmutunne millegi üle, ülim meeldimus, suur kütkestatus

vaimustus-, eneseunustusseisund v. tunne


vaimust vaene

vähese mõistusega, mitte täie aruga
selline inimene


vaimusugulus

eri isikute sisemaailma või vaimulaadi, ka kalduvuste ja harjumuste sarnasus


vaimusuurus

intellektuaalselt silmapaistev või nimekas isik


vaimusähvatus

äkitselt esilekerkinud vaimukas, loominguline mõte või idee


vaimuteadus

inimest jumalustav usulis-müstiline õpetus, mille on loonud Rudolf Steiner


vaimutegevus

vaimne tegevus (mõtlemine, muud psüühilised protsessid)


vaimutoit

(kirjanduse, kunsti, usuelu vm kohta, mis pakub midagi inimese hingele)


vaimutöö

vaimne, eeskätt mõtlemisega seotud töö (sageli vastandatuna füüsilisele tööle)


vaimuvaene

vaimses, intellektuaalses mõttes kehv, igav, vaimukuseta vms


vaimuvalgus

(teadmiste, hariduse, kultuuri kohta
usulise selguse, vaimse kirkuse kohta)


vaimuvälgatus

mingi mõtte, idee äkiline ilmumine (EKSS)


vain

(külavaheline, külaäärne) rohuplats või rohumaa


vainu

(külavaheline, külaäärne) rohuplats, rohumaa


vainukägu

põõsasniitudel ja hõredates metsatukkades elutsev pika kõvera noka ja suure suletutiga lind


vaipa alt tõmbama

(vastutegevusega) tegutsemis- vm võimalusi ära võtma, mingit tegevust tõkestama, kedagi halba olukorda panema


vaippommitamine

mingi piirkonna lausaline pommitamine eesmärgiga kahjustada kogu seda ala


vaist

loomupärane anne tõde, lahendust tabada, oskus ilma eelneva aruteluta midagi hästi, õigesti teha


vaistlik

loomulikul vaistul, sisemisel sunnil või instinktil põhinev


vaistuvibu

vabas looduses ja igal aastaajal kasutatav ilma sihikuta, lahtivõetav vibu


vait

mitte rääkivana, mitte häält tegevana
mitte rääkivaks, mitte häält tegevaks
nii, et ei räägi või ei tee häält


vaja

näitab vajadust millegi järele, osutab, et midagi või kedagi (puudu olevat) soovitakse kasutusele võtta, käiku rakendada

näitab vajadust kellegi või millegi järele või vajadust midagi teha

näitab, et midagi (v. kedagi) puudu olevat soovitakse kasutusele võtta, käiku rakendada, vaja. (EKSS)


vajadus

millegi mittepiisavuse tajumine, mis ajendab puuduva poole püüdlema

(millegi vajaliku puudumisest tulenev) seisund, mis nõuab, et midagi tuleb teha


vajak

mingi häiriv omadus või asjaolu, nõrk või halb külg, mis ei võimalda millelgi või kellelgi olla täiuslik


vajakajäämine

millegi või kellegi vajaliku vähesus, ebapiisavus või puudumine

see, kui kedagi või midagi pole piisavalt või ei ole üldse


vajalik

selline, mida või keda läheb mingil põhjusel vaja, mis on millegi jaoks oluline, vajaminev


vajama

kedagi või midagi tarvis olema, vaja minema, mingit vajadust tundma


vajuma

(aeglaselt, vähehaaval) allapoole, madalamale liikuma


vajutama

survet avaldades midagi sissepoole või allapoole lükkama, millegi peale suruma

midagi sissepoole või allapoole lükkama, näiteks sõrmega või jalaga


vajutis

seade või ese, mis oma raskusega vajutab millelegi


vakantne

(eeskätt ametikoha kohta:) vaba, täitmata


vakarahvas

(endisaja pulmakombestikus:) pruudi sugulased ja külalised


vakatama

järsku, korraks vaikima, vait jääma
korraks vaikima (EKSS)


vakka

mitte rääkivana, mitte häält tegevana
mitte rääkivaks, mitte häält tegevaks
nii, et ei räägi või ei tee häält


vaksal

spetsiaalsete hoonetega koht raudteel, kus rongid peatuvad ja reisijad saavad rongile ja rongilt maha minna

koht, kus rongid peatuvad, et inimesed saaksid siseneda või väljuda


vakstu

vettpidav riie, mis on ühelt poolt kaetud vaha, värnitsa või mõne sünteetilise materjali kihiga


vaks vahet

osutab tuntavale erinevusele millegi vahel


vaktsiin

aine, mis sisaldab haigust tekitava mikroorganismi toimeainet ning mille manustamine organismi tekitab immuunsuse selle haiguse suhtes

aine, mis sisaldab väikest kogust haigust ja aitab kehal selle haiguse vastu tugevamaks muutuda


vaktsineerima

inimestele ja loomadele hrl kaitsesüsti tehes immuunsust tekitavat ainet manustama, et ära hoida organismi haigestumist eluohtlikesse (nakkus)haigustesse

inimesele või loomale teatud kindlat ainet süstima, mis hoiab neid teatud kindla haiguse (näiteks gripi) eest


vaktsineerimine

kaitsesüsti tegemine immuunsust tekitavat ainet manustades, et ära hoida eluohtlikke nakkushaigusi


vakuool

vedelikuga täidetud põisjas moodustis raku tsütoplasmas


vakupidu

keskajal talupoegade ühine pidusööming vasalli ja tema kaaskonnaga peale maksude tasumist

vakuse talupoegade korraldatav pidusööming feodaali ja tema kaaskonna kostitamiseks (EKSS)


valama

anumast seda kallutades vedelikku vm ainet välja voolata laskma

tegema nii, et vedelik voolaks nõust välja või ühest nõust teise

sulatatud ainet (hrl. metalli) valuvormi sisestades v. muul viisil selliselt vormima, et see tardudes omandab soovitud kuju (EKSS)


valamu

veekraani alla paigaldatav kausilaadne anum, mis on ühenduses kanalisatsioonitorustikuga

kausi moodi asi kraani all, mille keskel on auk, kust vesi ära voolab


valamupump

varrest ja kummiotsikust koosnev lihtne tööriist, mida kasutatakse ummistuse eemaldamiseks WC-poti, kraanikausi või vanni äravoolutorust


valand

sulametallist valatud ese (hrl pooltoode või detail)


valaskala

suur kalataolise kehaga ning täieliku vee-eluviisiga imetaja

väga suur loom, kes elab meres ja näeb välja nagu kala


valastama

mingit materjali, ainet värvilt heledamaks, tuhmimaks muutma, värvist vabastama, hrl päikese, ereda valguse mõjul


vald

maakonda kuuluv omavalitsuslik esmatasandi haldusüksus tänapäeva Eestis

varasema aja või mõne muu riigi haldus- või omavalitsusüksus

riigi väiksem piirkond, millel on oma kohalikud juhid. Eestis kuuluvad vallad maakonna alla


valdaja

(asjaõigusseaduse kohaselt:) isik, kelle tegeliku võimu all asi on


valdama

mingeid oskusi, teadmisi omama, millekski võimeline olema, millegagi (ladusalt) toime tulema


valdas

seadis, millega tõkestatakse liiklus raudtee ülesõidukohas enne rongi läbisõitu või reguleeritakse sõidukite pääsu mingile territooriumile ja sealt välja


valdavalt

enamikus, suuremalt jaolt
suuremal määral, enamikus
valdavas osas.


valdkond

töö, tegevus, käsitlus vm, millega (millegi piires) tegeldakse

teemade, nähtuste või tegevuste üldine ring, näiteks haridus või kultuur


valdus

maa-ala, piirkond, mis on kellegi käsutuses, võimu all, omanduses


valduses

kellegi omanduses, võimu all või kasutuses

olukorras, kus miski on kellegi kasutada


valdusühing

ettevõte, mille ülesanne on hooldada teiste aktsiaseltside ja tütarfirmade vara (peamiselt aktsiate kujul)


vale

sihilikult esitatav tõele mittevastav väide või teade

miski, mida sa ütled, teades, et see pole tõsi


valedetektor

valetamise tuvastamiseks kasutatav seade, mis registreerib inimese füsioloogilisi näitajaid ajal, kui talle esitatakse küsimusi


valehabe

hrl kleepimisega lõua külge kinnitatav tehishabe


valehambad

kogu ülemist või alumist hambakaart asendav suust äravõetav hambaprotees


valehäbi

piinlikkusest, ujedusest vms tingitud põhjendamatu häbitunne


valejuuksed

tehismaterjalist juuksed (juuksepikendustena, parukana vm)


valelik

ebaaus, valetav
valet sisaldav
info vms kohta


valelähe

mittenõuetekohane, kehtetuks tunnistatav lähe


valem

(matemaatikas ja selle rakendustes:) matemaatiliste märkide abil esitatud eeskiri


valendama

(kauguses) helendavana, heledana või valgena paistma


valentinipäev

14. veebruar, sõpruse ja armastuse päevana tähistatav päev paljudes riikides

sõpruse ja armastuse päev, mida tähistatakse 14. veebruaril


valepass

enda tõelise isiku varjamiseks kasutatav järeletehtud, võltsitud või teise isiku pass


valepäike

halonähtusena Kuu või Päikese kõrval paistev valkjas kettakujuline kujutis, mis tekib ühel või mõlemal pool Päikest jääkristallide tippudes murdunud valguskiirte tõttu, optiline helendav atmosfäärinähtus


valeripsmed

tehismaterjalist ripsmed (nt ripsmepikendustena)


valesti

valel moel, mitte õigesti
mitte nii nagu vaja, valel moel
mitte õigel viisil.


valetama

teadlikult tõsiasju moonutama, valet rääkima

midagi valesti näitama v. valesti esitama (EKSS)


valeusk

vana traditsiooniline kohalik usk vastandatuna ristiusule vm maailmareligioonile

mis tahes muu religioon peale õigeks peetava usundi


valeõpetus

kellegi seisukohast ekslik, vale õpetus (hrl ühenduses usuliste tõekspidamistega)


valgala

maa-ala, kust veekogu (hrl jõgi, järv) või selle osa saab oma vee

maa-ala, kust veekogu (hrl. jõgi, järv) v. selle osa toitub (EKSS)


valge

lume, piima värvi, väga hele või kahvatu


valgeaine

pea- ja seljaaju kude, mis sisaldab närvirakkude pikki jätkeid ehk valgeid närvirakke


valge ette tooma

päevavalgele, esile, avalikkuse ette tooma


valgekaartlane

inimene, kes kuulus Venemaal 1918–1920 kommunistliku režiimi vastu võidelnud valgekaarti


valgekrae

ametniku, teenistuja vm hrl kontoritööd tegev inimene


valgelakaline

(hobuse vm looma kohta:) valkjat värvi lakaga


valge leht

inimene, kes on eelarvamustest, eelteadmistest rikkumatu


valge leib

hele, nisujahust valmistatud leib (üldlevinud mujal maailmas)


valgelible

ühe või mitme tuumaga ning ilma verevärvnikuta vererakk


valgendi

millegi valgendamiseks mõeldud aine
valgendusaine


valgendusplaaster

valgendava geeliga plaaster, mis hammastele kleebituna muudab need heledamaks


valgenema

(valguse kohta:) (järk-järgult) heledamaks või valgemaks minema


valgeollus

üks kahest kesknärvisüsteemi kompenendist ja koosneb müeliniseeritud aksonitest


valgepealine

(loomade, lindude kohta:) heleda, valget värvi peaga


valgepiletimees

(varasemal ajal:) sõjaväeteenistuseks kõlbmatuks tunnistatud isik


valgeplekk

rooste vältimiseks tinakihiga kaetud ehk tinatatud terasplekk, millest tehakse põhiliselt konservikarpe, majapidamisriistu ja mänguasju


valgepäine

heledate, valkjate (sealhulgas ka hallide) juustega


valgevarul

õhtuses või hommikuses väheses päevavalguses


valgevask

vase ja tsingi sulam, milles on kuni 45% tsinki ja mis sageli sisaldab ka muid elemente


valgevene keel

slaavi keel, mida kõneldakse Valgevenes
белорусский язык
Valgevene riigikeel


valge viin

peamiselt teraviljast või kartulist saadav kange värvitu alkohoolne jook, mis sisaldab vett ja destilleeritud etanooli

alkoholi sisaldav kange jook, mis näeb välja nagu vesi


valgevoolus

naise tupe limaskestast ja emakakaela näärmetest erituv valkjas vedelik


valgla

maa-ala, kust veekogu (hrl jõgi, järv) või selle osa saab oma vee


valgmik

akna või ukse kohal paiknev eraldi raamistusega aken

eeskoja v sissekäiguruumi aken, paikneb ukse kohal


valgubatoon

piklik valgurikas maiustus, mõeldud energiat andva palaks või toidukordade vahepalaks


valguma

(vedeliku, aine kohta:) aegamööda allapoole või laiali voolama

(koos sõnaga laiali:) ühtekuuluvust, terviklust kaotama, hajutatuks muutuma (EKSS)


valgus

silmaga tajutav kiirgus, mis võimaldab asju näha

päikese, lambi, tule või millegi muu energia, mis võimaldab meil asju näha

metafoorne, kasutuses ainult sisekohakäändeis


valgusaasta

astronoomias kasutatav pikkusühik, mis võrdub vahemaaga, mille valguskiir läbib ühe aasta jooksul

vahemaa, mille valguskiir läbib ühe aasta jooksul


valgusdiood

elektroluminestsentsil põhinev pooljuhtseadis, mis muundab elektrisignaali valgussignaaliks


valgusekartlik

valguse suhtes äärmiselt tundlik
valgust pelgav


valgusekartus

silma normaalsest suurem tundlikkus valguse suhtes


valguselektriline

valguse toimel aines toimuvate elektrinähtustega seotud, neil põhinev


valgusenõudlik

(taimede kohta:) arenguks rohket valgust vajav


valgusfoor

seade, mis näitab punast, kollast või rohelist tuld ja reguleerib liiklust

liiklust valgussignaalidega reguleeriv seade raudteel, maanteel v. tänaval


valgusidaneja

(seemne, sellest kasvava taime kohta:) selline, mis idaneb valguse toimel


valguskiir

mingist valgusallikast, helendavast kehast lähtuv sirge kitsas valgusjoon


valguskvant

elektromagnetkiirguse väikseim osake, mis tekib (energia)süsteemi üleminekul ühest olekust teise


valgusküllane

rohke valgusega, hästi valgustatud, hele ja valge


valgusmõõdik

riist või seade fotomeetriliste suuruste, nt valgustugevuse, valgustatuse, valgusvoo heleduse mõõtmiseks


valgusmõõtmine

valgusenergia mõõtmisega tegelev optika haru


valguspomm

lennukilt alla heidetav pomm maastiku valgustamiseks


valgusrakett

väljatulistatud rakett maastiku valgustamiseks


valgusravi

valguskiirguse või sellega kaasneva infrapuna- ja ultraviolettkiirguse kasutamine raviks (nt nahaprobleemide, depressiooni korral)


valgusregulaator

regulaator, mille abil saab valgust hämardada vastavalt soovile


valgusreostus

soovimatu, üleliigne või tarbetu tehisvalgus hrl linnas, mida põhjustavad nt halvasti paigutatud tänavavalgustid või valgusreklaam


valgussammas

hrl karge ja selge ilmaga jääkristallide ja valguse mõjul tekkiv valgusvihk päikese, kuu või muu valgusallika kohal või all, üks halonähtusi


valgussuundus

taimeosade pöördumine valguse poole või sellest eemale


valgussähvatus

millegi (ereda, helkleva) hetkeline nähtavale ilmumine (nt millegi süttimisel, plahvatamisel)


valgustahvel

seade, millega näidatakse kilele kantud kujutist ekraanile või auditooriumi seinale


valgustama

valgust andma, valgust levitama
valgeks, nähtavaks tegema
valgust andma
midagi teada andma


valgusti

valgust andev tarbeese, mis hrl koosneb ühest või mitmest valgusallikast ja kuplist vm kattest

seade, mis annab valgust (ja mille sees on pirn)


valgustrükk

lametrükimenetlus, mille puhul trükivormiks kasutatakse fotoemulsiooniga kaetud klaasplaati


valgustus

valgustamine, valguse rakendamine parema nähtavuse huvides

Euroopa mõtteloo periood, mida iseloomustas kogemuse ja mõistuse tähtsustamine, religiooni ja traditsioonilise autoriteedi umbusaldamine ning ilmaliku ja demokraatliku ühiskonna ideaalide järkjärguline esilekerkimine


valgustusaeg

valgustusfilosoofiast mõjutatud ajajärk mõne Euroopa riigi ajaloos põhiliselt 17.–18. sajandil


valgustustihedus

valgusvoog valgustatava pinna pindalaühiku kohta


valgusvihk

ühest allikast lähtuvad valguskiired, valguskiirte kimp


valgusvoog

valguse võimsus nägemisaistingu järgi (EKSS)


valgusõpetus

füüsika haru, mis käsitleb valgust ning valguse ja aine vastastikust toimet


vali

(hääle, heli kohta:) hästi, kaugele kostev, väga tugev (ja selge)

heli kohta: selline, mis kostab hästi või kaugele


validaator

ühissõidukis tasuta sõiduõigust või e-piletit registreeriv seade


valiidsus

(psühholoogias, sotsioloogias:) näitaja, mis osutab, kas test või muu uurimismeetod mõõdab nähtust, mida selle abil mõõta soovitakse


valija

isik, kellel on õigus valimistel hääletada

inimene, kellel on õigus valimistel hääletada


valik

valimine teatud hulgast või mitme võimaluse seast

toiming, milles mingite kriteeriumide järgi eraldatakse osa objekte teistest


valikaretus

koduloomade ja kultuurtaimede aretus kunstliku valiku teel


valikkanal

teleprogrammide paketile omal valikul juurde tellitav teleprogramm


valikseeme

kõige sordipuhtam, kõige kvaliteetsem seeme (kogumina)


valikuline

teatava valiku alusel toimuv või toimiv, mitte kõiki või kõike hõlmav


valikuvõimalus

võimalus valida, millegi suhtes valikut teha (EKSS)


valim

(statistikas:) üldkogumist juhuslikult valitud osa


valima

mitme võimaluse puhul ühe kasuks otsustama (nt sobivuse, otstarbe vm järgi)

kellegi või millegi hulgast ühe kasuks otsustama


valitud

omadustelt, väärtuselt kõige paremate või tähtsamate hulka kuuluv

mingite kriteeriumite alusel teistest eraldatud olema


valimatu

järelemõtlematu, sageli ka sündsusetu või häbematu


valimik

(omaette teosena ilmunud) väljavalitud hulk millestki

valikuline kogu (hrl kellegi loomingust) (EKSS)


valimised

riigi, organisatsiooni vms juhi või esindusorgani liikmete ametisse nimetamine hääletamise teel

sündmus, kus inimesed hääletavad kedagi ennast esindama (näiteks parlamenti)


valimisjaoskond

koht, kus saab valimistel oma hääle anda


valimiskabiin

kabiin, kus valimiste ajal hääletussedelit täidetakse

valimisjaoskonnas kasutatav kabiin, kus hääletaja märgib hääletussedelile valitava numbri


valimiskast

piluga kast, kuhu lastakse hääletussedelid (EKSS)


valimissedel

kirjaliku hääletuse puhul kasutatav leheke, kus valija märgib ära oma eelistuse (hrl sobiva kandidaadi nime või numbri)


valitav

selline, keda või mida valitakse või selline, kuhu valitakse (mitte ei määrata vms)


valitseja

inimene, kes valitseb riiki
võimukandja, võimul olija
teistest üle olija, teisi valdama


valitsejanna

naissoost valitseja
naisvalitseja
riigi naissoost valitseja (EKSS)


valitsema

riigis vm piirkonnas võimul olema, võimu teostama

kedagi või midagi oma võimu all pidama, kontrolli all hoidma

riigis kõrgeimat võimu omama, valitsejana võimul olema

(nähtuste, olukorra jms. esinemise kohta) (EKSS)


valitsemisaeg

riigipea, kirikupea vm juhtiva isiku võimul olemise aeg


valitsemisala

ministeeriumi vm kõrgema riigiasutuse juhitav valdkond, teatav töölõik


valitsus

rühm inimesi, kes juhivad riiki. Eestis on valitsuse juht peaminister

organisatsioon, mis juhib autoritaarselt riiki või poliitilist ühendust


valitsusaparaat

riigivalitsemisega, täidesaatva võimu teostamisega tegelevad asutused ja isikud


valitsusarmee

valitsuse poolel seisvad relvajõud (vastandatuna mässulistele)


valitsusasutus

täidesaatvat riigivõimu teostav asutus (nt Riigikantselei, ministeerium, maavalitsus)

kõrgemale valitsusorganile alluv haldusorgan v. teat. ala keskasutus; riiklik asutus, kus toimub ametlik asjaajamine


valitsuserakond

erakond, kes moodustab valitsuse või valitsusliidu


valitsusjuht

valitsuse eesotsas seisev isik, Eestis peaminister


valitsuskepp

väärispuust või -metallist kaunistustega kepp valitsejal võimu sümbolina või kõrgema vaimuliku ametitunnusena

hrl. väärismetallist kaunistustega kepp valitsejal (...) võimu sümbolina (EKSS)


valitsuskoalitsioon

erakonnad, kes moodustavad valitsuse ja toetavad seda


valitsuskriis

olukord, kus valitsus peab parlamendi umbusaldusavalduse tõttu ametist tagasi astuma

(laiemalt:) tüli, tõsised lahkhelid valitsuses


valitsusohjad

valitsejana, võimulolijana juhtimine, korraldamine


valitsuspartei

partei, kel on liikmeid ministrina valitsuses (EKSS)


valitsusväline organisatsioon

rahvusvaheline või sisemaine valitsustest sõltumatu organisatsioon


valiv

(ülearu) nõudlik, mitte kõigega või igasugusega leppiv


valjad

hrl. hobusele pähe pandav nöörist v. nahkrihmadest (suuraudadeta) kinnisidumis- v. juhtimisvahend.


valjemalt

enamal määral valjult, kõvema häälega, häälekamalt


valjuhäälne

tugeva, kaugele kostva häälega
sellise häälega toimuv, kära tekitav


valjult

valju häälega, nii, et on kuulda
rangel viisil.


valk

kõikides organismides ja viirustes esinev orgaaniline ühend, mille molekulid koosnevad pikkadeks ahelateks liitunud aminohapetest


valkjas

(nagu) pleegitatud valge, pleekinud, luitunud valge


vall

seljakutaoline mullast, kividest vm materjalist kaitserajatis endisaegse kindlustatud asula ümber (EKSS)


vallaline

abielus mitte olev
(laiemalt ka:) paarisuhtes mitte olev
selline, kes pole abiellunud


vallandama

töötajaga töösuhet lõpetama
sundima kedagi töölt lahkuma


vallanduma

(nähtuse, ilmingu kohta:) mingist põhjusest, ajendist, seisundist lähtudes tekkima või avalduma (ning kiirelt, ulatuslikult levima)

hoogsalt algama, tekkima (ning ulatuslikuks v. intensiivseks muutuma)


vallasant

endisajal valla ülal pidada olnud varatu ja töövõimetu inimene


vallaslaps

väljaspool abielu sündinud laps, vallalisele (mitte lapse isaga abielus olevale) emale sündinud laps (vastandatult abielulapsele)


vallaspoeg

väljaspool abielu, vallaslapsena sündinud poeg


vallastütar

väljaspool abielu, vallaslapsena sündinud tütar


vallasvara

vallasasjadest koosnev vara ning õigused


vallatlema

rõõmsalt ja ülemeelikult tembutama, mänglevalt tegutsema


vallatu

lapselikult tembutav, rõõmus ja ülemeelik

nii iseloomustatakse inimest v looma, kes armastab mängida, nalja teha


vallatus

vallatlemine, mänglev tegutsemine
vallatu tegu


vallrahu

pikk vallitaoline rannalähedane korallrahu


vallseljak

vallikujuline mandrijää sulamisvee setteist pinnavorm


vallutama

mingit ala või objekti relva jõul oma valdusse võtma

mingit ala või ehitist relvade abil oma valdusse võtma

kellegi täielikku soosingut, poolehoidu saavutama ning teda seeläbi oma võimusesse haarama (EKSS)


vallutussõda

sõda, mida peetakse eesmärgiga hõivata rünnatava riigi territoorium


valmendama

valmis seadma, ette valmistama, töökorda panema


valmendi

seade või aparaat, mille abil harjutatakse ja täiustatakse töövõtteid (nt lenduritel, autojuhtidel)


valmidus

seisund, kus ollakse ettevalmistunud, valmis mingiks tegevuseks või (häda)olukorraks


valmik

põhjaliku arengu ehk moonde läbi teinud täiskasvanud putukas või ämblikulaadne


valmima

(toiduainete kohta) küpseks, söödavaks muutuma


valmis

seisus, kus miski on lõpetatud, tehtud, täielikult soovitud olukorras

lõpetatud, tehtud, selline, et saab kasutada

nii iseloomustatakse inimest, kes on millekski, mingiks tegevuseks valmis, ootamas


valmisfirma

registreeritud, ent mitte tegutsev firma, mis on loodud eesmärgiga see peale asutamist edasi müüa


valmiskaup

tootmisahela tulemusena valmiv, täielikult töödeldud, lõpetatud toode


valmisreis

turismibüroo korraldatav turismireis, mille hind sisaldab mitmeid teenuseid (nt sõitu, majutust, õhtusööki)


valmisriided

tööstuslikult valmistatud, poes müüdavad riietusesemed


valmis saama

millegagi lõpuni või lõpule jõudma, seda sooritatuks saama


valmis seadma

millekski ettevalmistusi tegema, millegi jaoks korda sättima


valmistama

(peamiselt esemete, toodete, toidu kohta:) (valmis) tegema

(valmis) tegema, eriti toote või söögi kohta

midagi valmistama, tekitama, looma (toidu kohta; õmblustööga, meisterdades, ehitades vms.) (EKSS)


valmistamisaeg

aeg (nt aasta, kuupäev), mil miski on valmistatud


valmistoit

valmis tehtuna müüdav toit
valmis tehtuna müüdav toit (EKSS)


valmistoode

täielikult töödeldud, lõpetatud toode (EKSS)


valmistuma

ettevalmistusi tegema, end ette valmistama

mingi ilmastikunähtuse lähenemise kohta (EKSS)


valss

sujuvate liigutustega 3/4-taktimõõdus seltskonna- ja võistlustants


valtapuu

seadis, millega tõkestatakse liiklus raudtee ülesõidukohas enne rongi läbisõitu või reguleeritakse sõidukite pääsu mingile territooriumile ja sealt välja


valtsliide

õhukese pleki ühendamise liide, kus plekiservade ääred painutatakse koos rulli vm asendisse


valu

silmaga tajutav kiirgus, mis võimaldab asju näha

päikese, lambi, tule või millegi muu energia, mis võimaldab meil asju näha

emotsionaalne häiritus; põhilisi emotsioone, mida inimene püüab vältida


valukoda

töökoda metallivaluks
valutööde tsehh (nt masinatehases)
töökoda metallivaluks (EKSS)


valukoht

probleemne, muret valmistav asjaolu või nähtus


valukuur

töökoda metallivaluks
valutööde tsehh (nt masinatehases)


valulik

kehalist valu tunda andev
seda väljendav
füüsilist valu tekitav


valuline

hingelist kannatust, muret või kurbust valmistav


valumalm

hästi valatav halli murdepinnaga malm, milles süsinik esineb grafiidina

metallurgiatehastest kangidena väljastatav malm ümbersulatamiseks valandite tootmisel


valuraha

rahaline vm materiaalne hüvitis kannatanule

rahaline või muu materiaalne hüvitis kannatanule


valus

selline, milles on kehaliselt tunda valu (nt liikumisel, puudutamisel)


valusmagus

hingeliselt haiget tegev ja üksiti meeldivaid tundeid tekitav


valutama

(kehaosa või kogu keha kohta:) valu tunda andma

kui sul mingi kehaosa <eki-highlight>valutab</eki-highlight>, siis see teeb sulle valu


valutsehh

valutööde tsehh (nt masinatehases) (EKSS)


valutu

selline, millega ei kaasne valu(sid)
raskusteta, kergesti toimuv


valuuta

riigi rahasüsteem ja selles rakendatavad rahamärgid

mingi raha asemel käibiv maksevahend (EKSS)


valuutakauplus

Nõukogude ajal kauplus, kust kaupa sai osta ainult välisraha eest

nõuk kauplus, kust kaupa sai osta ainult välisraha eest (EKSS)


valuutakurss

riigi rahaühiku hind mõne teise riigi rahas väljendatuna


valuutaliit

riikidevaheline kokkulepe ühisraha kasutuselevõtuks


valuutareserv

makseraskuste tekkimise puhuks hoitav välisvaluuta riigil


valuutasüsteem

riigisiseseid või riikidevahelisi raha- ja krediidisuhteid hõlmav korraldus


valuvaigisti

ravim, mida kasutatakse valu ära võtmiseks v. vaigistamiseks


valvakas

(nagu) pleegitatud valge, pleekinud, luitunud valge


valvama

midagi või kedagi jälgima turvalisuse või seaduslikkuse tagamise, põgenemast takistamise, kaitsmise vms eesmärgil

midagi või kedagi jälgima, et kõik oleks turvaline või et keegi ei saaks põgeneda

midagi v. kedagi silmas pidama hoidmise, kaitsmise, hoolitsemise vm. eesmärgil (EKSS)


valvas

tähelepanelik, millegi või kellegi suhtes valvel olev


valve

millegi või kellegi jälgimine turvalisuse või seaduslikkuse tagamiseks, vältimaks kellegi põgenemist vm, valvamine

(hrl. sisekohakäänetes) (valvamas, valvekorras olemise, vastavate ülesannete täitmise kohta (EKSS)


valvelaev

oma laevu (ka kaubalaevu) ootamatute rünnakute eest kaitsev, ka valveteenistuses kasutatav sõjalaev


valvelseisak

hrl sirge liikumatu seis, kannad koos (nt sõjaväes, auvalves)


valvelseisang

liikumatu seisang, mille puhul on jalad koos ja käed külgedel


valvemeeskond

meeskond kellegi või millegi valvamiseks


valvepost

(sõjaline) valvekord teatavas kohas
valve all olev koht ja sealsed objektid


valveputka

väike kerge ehitis, milles asuvad valvurid


valvesalk

mingi lahinguülesande toetamiseks moodustatud väike (relvastatud) salk sõjamehi või piilureid


valvesignalisatsioon

millegi valvamiseks kasutatav, häirest signaaliga märku andev seadmete kogum


valveteenistus

valvet korraldav asutus või struktuuriüksus


valvetorn

torn, millest peetakse valvet, nt tulevalvetorn


valvur

korra, ohutuse, vangide vm järele valvav isik

inimene, kelle töö on valvata mingit asutust või takistada vange põgenemast


vamm

hoonete puidu mädanemist põhjustav kiire kasvuga seen


vamp

atraktiivse välimusega naine, kes mehi oma seksapiili abil külmalt ära kasutab

külmalt kaalutlev saagiahne kaunitar (EKSS)


vana

(kellegi kohta) pikka aega teada, tuntud


vanaadium

hõbehall väga kõva, tugev ja plastne metall, keemiline element järjenumbriga 23


vanaaegkond

geoloogiline aegkond, mis järgneb agueoonile ehk proterosoikumile ja eelneb keskaegkonnale ehk mesosoikumile


vanaaegne

endisaega kuuluv, möödunud ajale omane
ajast maha jäänud


vanadaam

(vana daami ja üldse lugupidavalt vana naise kohta)


vanadusiga

aeg, mil ollakse vana ja aktiivsest tööelust kõrvale jäänud


vanaduskae

vanemas eas tekkiv läätsekae ehk silmaläätse hägustumine


vanaduskäsn

vanemas eas naha pinnal tekkiv pruunikashall tüükaline moodustis

vanemas eas naha pinnal tekkiv käsn (EKSS)


Vana-Egiptus

vanaaja riik ja tsivilisatsioon Kirde-Aafrikas Niiluse kallastel ligikaudu praeguse Egiptuse kohal


vanaema

isa ema või ema ema
ema või isa ema
(murdes)


vanainglise keel

inglise keele varajane vorm, mida kõneldi praeguse Inglismaa ning Lõuna-Šotimaal alal 5.–12. sajandil


vanainimene

raukuse tunnustega hrl. väga vana, kõrges eas inimene


vanajumal

(rahvapärastes ütlustes on tähendus nõrgenenud)


vanajõgi

jõesängist eraldunud looge, milles on hrl järv või soo


vana kalender

kalender, mille kehtestas Julius Caesar 46. aastal eKr

Julius Caesari poolt a 46 e Kr kehtestatud päikeseaastal põhinev ajaarvamissüsteem (EKSS)


vanakraamiturg

turg, kus kaubeldakse vanade, kasutatud asjadega


Vana-Kreeka

vanaaja riik, mis sai alguse Kreeka linnriikidest ja mis hõlmas Balkani poolsaare lõunaosa, Egeuse mere saari ja Väike-Aasia läänerannikut


vanakreeka keel

keel, mida kasutati Vanas-Kreekas ja kreeka kultuuri mõjualal vanaaja perioodil


vanakurat

kurat (sageli rahvapärastes ütlustes, ka kirumissõnana)


vanakuri

sarvedega olend, kuri vaim (hrl kuradi, vanapagana pehmem, ümberütlev nimetus)


vana kuu

kahanev Kuu, mis taevas on nähtav pahemale kaardus kuusirbina


vanakuu

Kuu faas, mil kuu on nähtav (kahaneva) vasakule pööratud kumerusena


vanalt

vana inimesena, vanaduses
vanemas eas, vanana.


vanameelne

uuendustele (tugevalt) vastuseisev, vanas kinni olev


vanametall

praak- või kasutuskõlbmatuks muutunud metall(esemed), mida saab kasutada ümbersulatamiseks


vanamoeline

möödunud aega kuuluv, tänapäevale mitteomane


vanamoodi

nagu seni, endisel moel, endisel viisil
nii nagu enne, endist viisi


vanapaber

paberitootmisel või trükkimisel tekkinud praakpaber, ümbertöötamiseks minev paber


vanapoiss

(vallalise mehe kohta)
(mitte enam päris noor) vallaline mees


vanapoolne

vanaduse poole kalduv, vananemise ilmingutega


vanaproua

(viisakalt, lugupidavalt vana naise kohta)


vanaraamatukauplus

kauplus, kus ostetakse ja müüakse vanu raamatuid


vanarahvatarkus

esivanemate teadmised ja oskused
neid edasi andev ütlus, hrl vanasõna


Vana-Rooma

vanaaja riik, mis sai alguse Rooma linnast Itaalias


vanaslaavi keel

vanim slaavi kirjakeel, tänapäeval kasutusel vaid liturgilise keelena


vanasti

vanal ajal, kaua aega tagasi
palju aega tagasi, vanal ajal.


vanatalu

põlvest põlve ühe suguvõsa käes olnud talu (hrl 19. sajandil päriseksostetud talu kohta)


Vana Testament

Piibli esimene osa, 5.–4. sajandil eKr peamiselt heebrea keeles kirja pandud judaismi pühade tekstide kogu


vanatont

sarvedega olend, kuri vaim (hrl kuradi, vanapagana pehmem, ümberütlev nimetus)


vanatrükis

Lääne-Euroopas aastatel 1501–1550 trükitud raamat

vene raamat kuni ilmaliku kirja kasutuselevõtuni (EKSS)


vanatüdruk

(vallalise naise kohta, mõnikord pilkavalt)

(mitte enam päris noor) vallaline naine, vanapiiga (EKSS)


vanausuline

17. sajandil vene õigeusu kirikust eraldunud usulahu liige, vana usu või vana kombetalituse pooldaja


Vana-Vene

varakeskaegne idaslaavi riik 9.–12. sajandil, mille keskuseks oli Kiiev


vanaviisi

nagu seni, endisel moel, endisel viisil
nii nagu enne, endist viisi


vandaalitsema

kultuuri- vm varasid lõhkuma ja hävitama, vandaalina käituma


vandel

elevandi võhkadest saadav hinnaline kollakasvalge nikerdusmaterjal


vandenõu

poliitilistel, kasusaamise vm eesmärkidel sõlmitav salajane kokkulepe ühiseks tegutsemiseks kellegi vastu, kellegi petmiseks

salajane kokkulepe ühiseks tegutsemiseks kellegi vastu hrl. poliitilistel eesmärkidel


vandenõulaslik

salaja ühtehoidev, ainult vähestele asjaosalistele teada olev või mõistetav


vandenõuteooria

sündmuste või asjaolude alternatiivne, faktikontrollile allumatu seletus, mis väidab neid põhinevat varjatud jõudude salajasel sihipärasel mõjutustegevusel


vandeselts

rühmitus või ühing, kes hoiab oma tegutsemist ja koosseisu salajas


vandesõna

sündsusetuks peetav sõna või väljend, millega väljendatakse ägedat pahameelt ning mida kasutatakse ka sõimusõnana


vandetõotus

kindla vormiga, sageli ka pidulikult antud tõotus mingisse ametisse, teenistusse astudes


vandlitorn

(privilegeeritud) eraldatus tegelikust elust, selle tõsiasjadest ja praktilisest poolest (ka millegi kohta, mis seda võimaldab)


vanduma

midagi kindlalt lubama või tõotama, vandega kinnitama


vanem

haldusüksuse, kogukonna, seltsi vms koosluse juht, eestseisja või esindaja


vanemahüvitis

rahaline toetus, mida makstakse lapsega kodus olevale vanemale lapse sünni järel teatud aja jooksul


vanemapoolne

vanaduse poole kalduv, vananemise ilmingutega


vanemleitnant

leitnandile järgnev kõrgeim nooremohvitseri auaste Eesti jt riikide mereväes


vanemlik

lapsevanemale omane, hrl vastutustundlik, hell ja hoolitsev


vanemmaat

maadile järgnev kõrgeim nooremallohvitseri auaste Eesti jt riikide mereväes


vanemmadrus

madrusele järgnev auaste Eesti jt riikide mereväes


vanemseersant

seersandile järgnev kõrgeim nooremallohvitseri auaste Eesti jt riikide kaitseväes

seersandist kõrgem ja nooremveeblist madalam sõjaväeline auaste, nooremallohvitseride hulka kuuluv selles auastmes sõjaväelane


vanemveebel

veeblile järgnev ja staabiveeblile eelnev vanemallohvitseri auaste Eesti jt riikide kaitseväes (sh mereväes)


vang

inimese kohta, kes on millegi kütkes, lummuses (EKSS)


vangikoda

vabaduskaotusega karistatute ja eelvangistuses viibijate kinnipidamisasutus

koht, kus kurjategijad peavad karistuseks viibima


vangikong

ruum vangide hoidmiseks
ruum vangide hoidmiseks (EKSS)


vangilaager

suurem vangide kinnipidamiskoht (nt koonduslaager, sunnitöölaager, sõjavangilaager)


vangistus

vanglas kinni hoidmine, vanglakaristuse kandmine


vangitapp

vangide edasitoimetamise viis, hrl etappide kaupa koos vahepeatustega ja relvastatud valve all


vangitorn

võlvitud keldriruum keskaegses linnuses, mis saab õhku ja valgust ainult kõrgel (põrandas) asuvast avausest, "hirmuaugust", mille kaudu vang ratsapuul istudes sisse lasti


vangitsema

oma võimusesse haarama, vangistama
vangis, kütkes, kinni hoidma


vangla

vabaduskaotusega karistatute ja eelvangistuses viibijate kinnipidamisasutus (EKSS)


vanglakaristus

kohtulikult määratud sunniabinõu, vanglas kantav karistus


vangutama

midagi kõigutama, siia-sinna liigutama
hrl. pead


vanik

lindikujuline lille-, oksa- vm põimik
pärg
Setu neidude peaehe


vanilje

vürts, mida saadakse vanillitaime kupardest ning mida kasutatakse terve kaunana, pulbrina või ekstraktina


vaniljejäätis

jäätis, mis on maitsestatud vanilliga (või vanilliiniga)


vaniljekaste

magus kaste, mis on maitsestatud vanilliga (või vanilliiniga)


vaniljekohuke

vanilliga (või vanilliiniga) maitsestatud kohuke


vanill

orhideede sugukonda kuuluv taim, mille piklikke kupraid tuntakse kui vanillikaunu


vanillisuhkur

suhkur, kuhu on lisatud vanilli (või vanilliini)


vanker

hrl veolooma(de) veetav kahe või nelja rattaga veok

nelja rattaga ese, mille sees saab midagi vedada või kedagi sõidutada

juhikutel veerev masina, mehhanismi vm. seadme osa (EKSS)


vankriass

telg, mille otstes pöörlevad vankri rattad


vankrikuur

kõrvalhoone või ruum, kus hoiti ja hooldati tõldu, vankreid, regesid ja saane ning hobuseriistu


vankriroobas

vankrirataste tekitatud sügav jälg maa- või teepinnas


vankrit vedama

millegi eest vastutust kandma, midagi juhtima vms


vankuma

tasakaalu kaotades kõikuma lööma
kõikudes, tuikudes liikuma


vannas

endisaegse konks- ja vannasadra kiilukujuline kündev osa

konksadra ja vannasadra kiilukujuline kündev osa


vannasader

endisaegne puuader, mille kiilukujuline vannas lükkas mulda ühtlaselt kahele poole


vanne

kindla vormiga, sageli ka pidulikult antud tõotus mingisse ametisse, teenistusse astudes


vannituba

vanniga ja/või dušiga varustatud pesemisruum elumajas või korteris

ruum, kus saab ennast pesta ja kus on tavaliselt vann või dušš

ruum ehitises, kus harilikult on vann v. duss


vant

rippkonstruktsioonis, masti toetamiseks jm kasutatav pinguldatud terastross (EKSS)


vantsima

(pikemat maad) reipuseta, raske sammuga kõndima


Vanuatu

saareriik Okeaanias Vaikse ookeani edelaosas Melaneesias


vanune

teatav arv aastaid (nädalaid, päevi vm ajaühikuid) vana


vanus

aeg (aastates), mille keegi või miski on käesoleva või mingi teatava hetkeni elanud või olemas olnud

aeg (aastates), kui kaua keegi või miski on maailmas olemas olnud


vanuseaste

vanuse teatav alajaotus
selles vanuses inimesed


vanusegrupp

vanuse järgi eristatud inimeste vm asjaosaliste hulk (nt võistlustel, millegi ülevaates)

vanuseastme järgi moodustatud võistlusgrupp


vanusekategooria

vanuse alusel moodustatud rühm või järk (nt võistlustel)


vanuseline

vanusega iseloomustatav, sellega seotud
mingi ajaühikuga (teatud eaga) seotud


vanusepiir

teatud piiriks olev eluaastate arv, vanuse alam- või ülempiir


vaond

maakoore kurd, hrl kumerusega allapoole, kus madalam keskosa koosneb noorematest kihtidest ja kõrgem ääreosa vanematest kihtidest

maakoore kurd, hrl. kumerusega allapoole


vaos hoidma

ägeda loomuga nähtust, tugevaid tundeid vms tagasi hoidma, rahulikuks sundima


vaoshoitud

(hrl ühenduses tunnete, suhtlusega:) talitsetud, ohjeldatud, mitte äge


vapper

selline, kes ei karda, ei tunne hirmu midagi teha

selline, kes on ilma hirmuta valmis ohtlikke või raskeid asju tegema


vappuma

põrutamisest, raputamisest vm mehaanilisest mõjust tingituna edasi-tagasi, üles-alla tugevasti võnkuma


vapralt

millestki muust hoolimata; kartmatul ja kindlal meelel.


vaprasti

ilma kartuseta, hirmu tundmata
nii, et ei tunne hirmu


vaprus

kartmatu olek
võime teha midagi nii, et sa ei karda


vaps

(aastail 1929–1934:) Eesti Vabadussõjalaste Keskliidu ja Eesti Vabadussõjalaste Liidu liige või toetaja


vapsik

Euroopa suurim herilane, kes elutseb maja katusealustes, puuõõnsustes vm, toitub nektarist ja taimemahladest ning oma vastsete toitmiseks püüab putukaid

väga suur herilane, kes elab näiteks katuste all või puude sees


vapsism

vabadussõjalaste liikumine 1929–1934
vapside liikumine


vapustama

(ootamatult) tugevat muljet avaldama, psüühiliselt ülimalt mõjuma, äärmiselt hämmastama


vapustatult

(ootamatu) tugeva tunde poolt vallatuna, millegi ülima mõju all


vapustav

tugevat muljet avaldav, psüühiliselt ülimalt mõjuv


vapustus

hingeline üleelamine, psüühiliselt mõjuv, tugevat muljet avaldav kogemus


vara

palkmaja ehitusel kasutatav kahe konksuga riist seinapalkidele joonte märkimiseks või renni sisse raiumiseks

kahe terava konksuga tööriist ehituspalkidele pikikriipsude märkimiseks


varaait

miski, mis sisaldab endas palju väärtuslikku


varajane

ajaliselt oma alguses, algamas, algusjärgus olev

enne ootuspärast, normaalset, õiget aega toimuv v. toimunud


varajasem

eelnevalt, varem saadud, tekkinud, aset leidnud vms


varakas

rohkesti raha ja varandust omav
selline, kellel on palju raha ja vara


varakevad

kevade varane, talvele järgnev osa
kevade varajane järk (EKSS)


varaks

(näitab, et miski halb on tulekul, ähvardavalt lähedal)


varakult

varasel kellaajal, päeva alguses
varajasel ajal, päeva alguses
(AEG) enne õiget või kokkulepitud aega


varandus

materiaalne rikkus, rahaliselt väärtuslik vara, miski hinnaline


varanduslik

materiaalsesse varasse, rahalisse seisundisse puutuv


varas

see, kes võõra asja ilma omaniku loata ja teadmata endale võtab, varastamisega tegelev isik

inimene, kes varastab, teiste asju salaja ära võtab

kurjategija, kes võtab teise inimese asju, et neid endale hoida


varastama

võõrast asja ilma omaniku loata ja teadmata endale võtma

kellegi teise asju ära võtma nii, et tema sellest ei tea


varavedaja

rahvapärimuses nõiduslik olend, kes on valmistatud vanadest esemetest vm ning kes tule- või sädemejoana ringi lennates vara kokku veab (nt vilja, rõivaid, raha)


varb

mitmesuguse pikkusega metallist varras või tugev sirge puust latt


varbaed

kolme rõhtlati vahele püstiselt põimitud puuvarbadest vana aja tara


varbkardin

valgusvoogu reguleeriv liistudest aknakate


varbkolb

suhteliselt pikk varreta ja rõngasteta kolb, mida kasutatakse nt pumpades


varblane

väike pruunika või hallika sulestikuga lind, Eestis kodu- või põldvarblane

väike lind, kellel on pruunid ja hallid suled


varbsirkel

seade, millega mõõdetakse esemete pikkust, läbimõõtu ja sügavust ning mis koosneb mõõteharudega ja põhiskaalaga joonlauast ja sellel nihutatavast lisaskaalaga raamist


vardja

talupojast ametiisik (algselt vakuse eestseisja, hiljem kubjas)


vare

(kividest) kuhjatis, (kivi)hunnik
põlenud v. purunenud ehitise jäänused


varemed

põlenud, purunenud, lagunenud ehitise jäänused

hoone osad, mis on alles jäänud pärast seda, kui hoone on purunenud või põlenud


varem

enne praegust või teatavat aega, varasemal ajal, millalgi minevikus

(AEG) kõnehetkele eelnenud pikema ajavahemiku jooksul


vargavastane

varga eest kaitsev, varastamist takistav


varghävitaja

kõrgtehnoloogiline hävituslennuk, mis on kaitstud varajase avastamise eest ehk varjatud elektromagnetkiirgust tuvastavate seadmete eest


varglik

ettevaatlikult, vargsi tehtav, toimuv, toimiv või esinev


vargsi

(teiste eest) salaja, end või midagi varjates, nii et keegi ei näe ega tea

ettevaatlikult ja tasa, märkamatuks jääda püüdes


vargtehnoloogia

meetodid, seadmed ja vahendid, mida kasutatakse peamiselt sõjanduses lennukite, laevade vms varjamiseks elektromagnetkiirgust tuvastavate seadmete eest


vargus

võõra asja ilma omaniku loata ja teadmata endale võtmine, varastamine kui konkreetne juhtum

see, kui kelleltki võetakse mingi asi salaja ja ilma tema loata ära

kelleltki midagi (salaja) ära võtmine ja mitte tagasiandmine


variant

sama asja (veidi) teisiti esinev, teatava eripäraga vorm või esitusviis, mis erineb algsest või teisest mingi asjaolu, tunnuse vm poolest

miski, mis on mingi teise asja veidi erinev kuju


variatsioon

(muusikas) teema kordus teisendatud kujul


variautorlus

tellimusena sobiva töö kirjutamine, mida tellija oma nime all kasutab


varieeruma

teatavate variantidena esinema, teatud ulatuses muutuma, vahelduma


varieteekava

lõbustuskohas esitatav mitmekesine laulu- ja tantsukava


varieteet

(taimesüstemaatikas:) taimede alamliigi ja vormi vaheline liik

(bioloogias) alamliigi ja vormi vaheline liigisisene süstemaatikaüksus


variettevõte

ettevõte, mille nime all tegutseb mingi teine ettevõte


variisik

isik, kelle nime all tegutseb keegi teine


varik

tihe põõsastik, võsastik
metsatukk
tihe põõsastik, võsastik (EKSS)


varikabinet

rühm opositsioonipartei(de) liikmeid, kellest loodetakse moodustada valitsus, kui opositsioon tuleb võimule


varikatus

tuule, sademete, päikese vm eest varju pakkuv katus

katus, mille ülesandeks on anda varju tuule, vihma vms eest


varikäik

võrestikul kasvavatest ronitaimedest moodustuv käik


varipilt

millegi või kellegi terava kontuuriga tasapinnaline kujutis, ühevärviline kontuurpilt


varis

metsas taimede, peamiselt puude mahavarisenud osad (nt okkad, lehed, oksad) kogumina


varisema

kuskilt osakestena, hiljukesi maha langema, välja või alla kukkuma

oma terviklikkust v. struktuuri ning vormi kaotama


varistama

midagi küljest ära, maha langema panema
koost lagunema panema
varisema panema, maha raputama


varisõda

sõda, kus vaenutsevad osapooled ei sõdi üksteisega otse, vaid kolmandate osaliste (riikide, organisatsioonide vms) vahendusel


varitsema

peidus või varjul olles kedagi (ründamiseks, tabamiseks) pingsalt silmas pidama, mingit olukorda jälgima (soodsat võimalust, õiget hetke oodates)


varitsuskoht

varitsemiseks sobiv (või selleks kohandatud) koht


varitsuspaik

varitsemiseks sobiv (v. selleks kohandatud) koht; koht, kus keegi varitseb (EKSS)


varjama

vaatevälja või valgusvoo ees olema, oma asendiga nähtavust takistama

midagi olematuks, mitteesinevaks v. -esinenuks tegema, midagi mitte rääkima


varje

varjav või varjestav keskkond, koht või vahend

seadme, juhtme vm. osa v. iseseisev konstruktsioon, mis piirab elektromagnetvälja v. kiirguse levikut (EKSS)


varjekuju

ümbritseva keskkonna mingit objekti jäljendav kehakuju (kaitsekohastumusena nt putukatel)


varjestama

kaitsma või varjama seadmeid elektri- ja magnetväljade, kiirguse vm välismõjude eest (nt ekraanide, kilpide, varjete abil)

välismõjude eest kaitsma; mingi välja v. kiirguse levimist varje(te) abil tõkestama


varjualune

vihma, külma, tuule eest varju andev ehitis, selle osa vm koht

(tuule, vihma, külma jne eest) (seinteta) kerge ehitis (EKSS)


varjudemäng

(varjude kiire liikumise või muutumise kohta)


varjuderiik

asupaik, kus surnud usutakse edasi elavat


varju heitma

kellegi või millegi mainet kahjustama, kedagi või midagi häbisse saatma, kompromiteerima


varjukangas

kerge plastribadest kangas, mis kaitseb taimi päikese eest, mõndasid taimi ka talvekülma eest


varjukannike

Aafrikast pärit madal igihaljas kannikesele sarnanev rohttaim, Eestis toalill

väike madal igihaljas Ida-Aafrika rohttaim, meil tuntud toalillena (Saintpaulia)


varjukuju

kellegi või millegi kujuga vari, varipilt


varjuline

päikese või tuule, aga ka hädaohu või häirimise eest varju andev või varjus olev

(teiste pilkude eest) varjatud, kõrvaline


varjuma

end varjama või peitma
varjule või peitu minema


varjund

ühe ja sama põhivärvuse pisut erinev toon


varjundama

nüansse tekitama, varjundirikkaks muutma


varjunimi

nimi, mida inimene kasutab oma kodanikunime asemel hrl loomingulises tegevuses, nt kirjanikunimi


varjupaigaõigus

poliitilise põgeniku õigus leida välisriikides varjupaika jälitamise eest


varjupaik

koht, kus keegi leiab varju ja ulualust
peidupaik


varjusadam

sadam, kuhu laev merehäda vältimiseks või avarii korral sisse sõidab


varjutama

kunst (viirutamisega, tumedate värvidega) joonis(tus)t vm. kujutist kolmemõõtmeliseks muutma; tumeda(ma)ks tegema (EKSS)


varn

(seina löödud) pulk, konks või konksudega varustatud mööbliese riiete vm riputamiseks

ese näiteks seina või ukse küljes, mille otsa saab riideid riputada


varpankur

eriotstarbeline ankur nt laeva madalikult lahti tõmbamiseks või haalamiseks


varr

vahelduvvoolu reaktiivvõimsuse ühik SI-süsteemis (tähis var) (EKSS)


varras

peenike ja sirge (teravaotsaline) hrl kõvast ainest ese (nt grillvarras, kudumisvarras)

peenike ja terava otsaga pulk, millega saab näiteks liha grillida

mitmesuguste masinate ja ehitiste koostisosa, mille pikkus on oluliselt suurem ristlõike mõõtmetest (EKSS)


varresibul

lehekaenlas või õisikus arenev väikese sibula kujuline paljunemisorgan mõnel taimeliigil


varrud

ristimistalitusega seotud perekondlik pidustus, mis tähistab lapse ristimist ja nime saamist


varrukalaud

abivahend varrukate ja muude väiksemate kumerate rõivaosade triikimiseks


varrukas

käsivart kattev riietuseseme osa
riideeseme osa, mis katab kätt


vars

rohttaime maapealne tugiosa, mis hrl kannab lehti ja õisi

pikk ja peenike taime osa, mille küljes kasvavad lehed, õied või viljad

peenike toetav v. ühendav taimeosa, millega vili, leht v. õis kinnitub taime varrele (EKSS)


varsaaru

(noorusele omase mõtlematuse ja nappide teadmiste kohta)


varsakabi

kraavides ja veekogude kallastel kasvav kollaste õite ja kujult varsa kapja meenutavate lehtedega rohttaim


varsti

(AEG) lühikese ajavahemiku jooksul tulevikus


varstine

(üsna) varsti, lähemas tulevikus toimuv või saabuv


varu

miski, mis on olemas, hoiul, et seda kasutada hiljem või (häda)vajaduse korral

miski, mida kasutatakse hiljem, vajaduse korral


varuks

(näitab, et miski halb on tulekul, ähvardavalt lähedal)


varuma

koguma hoiule, tagavaraks midagi, mida hiljem vajadusel kasutatakse, midagi enda tarbeks, mingiks olukorraks hankima


varumees

võistkonna põhikoosseisu mitte kuuluv, varuks olev mängija


varumängija

varuks olev, võistkonna põhikoosseisu mitte kuuluv mängija


varuosa

varuks olev osa (masinal, seadmel vms)
masina või seadme tagavaraks olev osa


varuratas

varuks olev ratas sõidukil
varuks olev ratas sõidukil (EKSS)


varustama

andma, hankima kellelegi midagi, mida ta vajab, seda kellelegi kättesaadavaks tegema, temani viima

kellelegi või kuhugi midagi vajalikku andma, hankima

kellelegi v. kuhugi midagi vajalikku andma, hankima


varustus

mingiks tegevuseks vajalikud asjad, hrl riistad, rõivad, toidumoon (nt spordiks, matkaks, lahinguks)

mingiks tegevuseks vajalikud asjad, näiteks spordiks, matkaks või sõjaks

esemed v. vahendid, mis on vajalikud mingi ülesande täitmiseks


varuvariant

varuks, tagavaraks olev lahendus või võimalus


varuväljapääs

varuks, tagavaraks olev väljapääs (nt hoones, lennukis, laevas)


varvasking

balletitantsija eriline tömbi ninaga king


varvassokk

sokk, millel iga varba jaoks on oma haru (EKSS)


varvik

tihe põõsastik, võsastik
metsatukk
noor mets (EKSS)


varvul

varvastel, üksnes varvastele toetudes (nt et vaiksemalt astuda või end pikemaks teha)


varvule

varvastele, üksnes varvastele toetuvaks (nt et vaiksemalt astuda või end pikemaks teha)


vasabi

Jaapani mädarõika rohelisest juurest saadav teravamaitseline pulber või pasta, mida tarvitatakse maitseainena


vasak

keha keskjoonest südame pool asuv või selline, mis asetseb vaataja suhtes tema südame pool


vasakerakond

vasakpoolne (sotsiaaldemokraatlik, sotsialistlik) erakond


vasakpoolne

vasakul pool või küljel asuv või toimuv
poliitiliste vaadete poolest


vasakpoolsus

poliitiliselt kaldumine sotsialistlike vaadete poole, vastav mõtte- ja tegutsemisviis


vasakradikaal

isik, kes poliitiliselt on ülimal määral vasakpoolsete vaadetega


vasakradikaalne

poliitiliselt äärmuslikult sotsialistlike vaadete poole kalduv


vasaku jalaga voodist tõusma

pahas tujus päeva alustama, pahas tujus olema


vasakukäeline

selline, kes eelistab vasakut kätt toimingutes, mis vajavad jõudu, täpsust ja koordinatsiooni


vasakul

keha keskjoonest südame pool
vasaku käe pool
vasakul pool, vasakut kätt


vasakule

keha keskjoonest südame poole, vasaku käe poole või suunas


vasakult

keha keskjoonest südame poolt
vasaku käe poolt või suunast


vasall

feodaal, kes sai senjöörilt sõja- vm teenistuse eest kasutamiseks maa-ala ja sellel elavad talupojad

keskajal feodaal, kes sai suurfeodaalilt maavalduse, mille eest tal oli teatud kohustusi senjoori vastu


vasar

varrega tööriist, millega saab nt naela kuhugi sisse taguda

tööriist, mille abil saab millegi sisse naelu lüüa


vasardama

haamriga taguma, vasardama; taguma nagu vasaraga.


vasarveski

pehme ja keskmise kõvadusega materjali jahvatamise ja kuivatamise seade, milles materjali purustavad vasarad


vaseaeg

siirdejärk neoliitikumi ja pronksiaja vahel, mil kiviriistade kõrval kasutati ka vaskesemeid


vasegravüür

graafikatehnika ja sügavtrükimenetlus, mille korral kujutis graveeritakse vaskplaati ja trükitakse niiskele paberile


vasekarva

kuldse varjundiga punakas, punakaskuldne, vase värvi


vaseliinõli

naftast saadav värvuseta, lõhnata ja maitseta õline vedelik, mida kasutatakse nt meditsiinis ja kosmeetikas


vasem

keha keskjoonest südame pool asuv või selline, mis asetseb vaataja suhtes tema südame pool


vasemal

keha keskjoonest südame pool
vasaku käe pool


vasemürgistus

hrl toiduga organismi sattunud vaseühendite põhjustatud mürgitus


vaseroheline

vaskatsetaadist koosnev sinakasrohelise tooniga värvaine, mis aja jooksul oksüdeerudes tumeneb


vaserooste

vasele või pronksile oksüdeerumisel tekkiv rohekas kiht


vasevitriol

sinise värvusega kristalne aine, vasksulfaadi erivorm


vasikas

sõralise (mitte koduveise) noor järglane


vask

punakas pehme hästi soojust ja elektrit juhtiv metall, keemiline element järjenumbriga 29

keemiline element, punakas pehme hästi soojust ja elektrit juhtiv metall (Cu); seda elementi rohkesti sisaldav sulam (EKSS)


vaskine

vasest tehtud, vaske sisaldav või vasekihiga kaetud


vaskläik

peamiselt vasksulfaadist koosnev hall mineraal, tähtis vasemaak


vaskpill

metallist puhkpill (nt trompet, metsasarv, tuuba)


vaskpuhkpill

kausshuulikuga vaskpuhkpillide rahvapärane üldnimetus


vaskuliit

veresooneseina põletik, veresoonte põletik

kudede hävimine, armistumine ning veresoonte seinte vohamine, mis võib lõppeda veresoone ummistumisega


vaskuss

jalutu vaseläikeline sisalik
murdes vaskuss


vassima

moonutama, võltsima, valesti esitama
puterdama, segi ajama


vassing

asjaolu, mis normaalset või tegelikku näitab erinevalt, hrl seda moonutades või võltsides


vast

osutab oletatavale või loodetavale võimalusele, milles siiski ei olda päris kindel


vastakas

vastupidine, vastandlik
vastuoluline, vasturääkiv


vastakuti

(asendi poolest:) teineteise vastas või vastu


vastaline

merelt naasnud kaluritele vastutulnu, vastasolija


vastama

küsimuse, ettepaneku, arvamuse vms peale midagi ütlema või muul moel (nt liigutusega) reageerima

midagi ütlema (või kirjutama) vastuseks küsimusele või ettepanekule


vastand

miski või keegi oma omadustelt, laadilt või muu poolest teisest täiesti, diametraalselt erinev või teist eitav

täiesti teistsugune asi, inimene või nähtus

miski, mille järjestus, mõju v. iseloom on vastupidine


vastandkultuur

subkultuur, mis vastandub otseselt üldlevinud väärtuste ja arusaamadega ühiskonnas


vastandlik

kellegi või millegi suhtes täiesti, diametraalselt erinev

nii öeldakse teravalt erineva nähtuse kohta


vastandmõiste

vastupidise tähendusega, vastandlik mõiste


vastandsõna

sõna või sõnaühend, mis on mingi sisulise tunnusjoone poolest teise sõnaga vastandlik, kusjuures nende muu tähendussisu langeb kokku (nt <eki-foreign>must</eki-foreign> ja <eki-foreign>valge</eki-foreign>)

sõna, millel on mingi teise sõnaga vastupidine tähendus. Vastandid on näiteks sõnad <eki-foreign>kuum</eki-foreign> ja <eki-foreign>külm</eki-foreign>, <eki-foreign>must</eki-foreign> ja <eki-foreign>valge</eki-foreign>


vastandvärvus

värvus, mis antud värvusega liitumisel annab valge


vastane

see, kes on millegi või kellegi vastu, kes suhtub kellessegi või millessegi eitavalt, vaenulikult vms

see, kes on teise suhtes vastandliku toimega, omadustega vms.


vastasjõud

see, kes või mis tegutseb millegi vastu, vastupidi, vastandlikult mõjuv või toimiv tegur


vastasleer

kellelegi vastanduv positsioon, asend (nt võimusuhetes, sõjaväljal)

vastanduv, teine leer, vastaste leer (EKSS)


vastasmõju

nähtuste, inimeste vm vastastikune mõju, mille tagajärjeks on mõlemapoolne muutus


vastasmängija

teine (pea)osatäitja, partner laval, filmis vm kunstiteoses

teine (pea)osatäitja, partner laval (EKSS)


vastasrind

(poliitikas:) erakond, poliitikute rühm või poliitik, kes seab oma seisukohti vastu võimul olijate seisukohtadele kas parlamendis või riigis üldisemalt


vastasseis

teravalt eriarvamusel või vaenujalal olek


vastastikku

(kahe või enama isiku või nähtuse vahel toimuva või olemasoleva kirjeldamisel:) üks ühte ja teine teist, üks ühele ja teine teisele vms


vastastikmõju

füüsikaliste objektide (kehade, osakeste) vaheline mõju, mille tagajärjel muutub nende liikumisolek


vastastikune

kahe või enama osalise (nt inimese, riigi, asutuse) vahel toimuv või olemasolev

selline, mis on olemas või toimub kahe või enama inimese või nähtuse vahel (ühelt teisele ja teiselt tagasi)


vastasus

millegi või kellegi vastu olemine
vastuolek


vastav

teatud asja, küsimuse kohta käiv, seda puudutav, sobiv


vastavus

olemine millegagi kooskõlas, (ühte)sobivus

rahuldavat omadust täitma, sellele vastav olema


vaste

sõna või väljend, mis väljendab sama sisu teises keeles

millelegi (v. kellelegi) vastav, millegagi (v. kellegagi) kokkulangev, samalaadne asi vm. (sageli keelelise ekvivalendi kohta) (EKSS)


vast ehk

osutab oletatavale või loodetavale võimalusele, milles siiski ei olda päris kindel


vastik

teravat ebameeldivustunnet tekitav, (väga) vastumeelne


vastlad

lihavõtte-eelse paastuaja eelpäev (katoliku kiriku usupüha), mida laiemalt tuntakse kui liulaskmisega ja vastlakuklite söömisega seotud tähtpäeva


vastlakukkel

vastlate ajal valmistatav kergest pärmitaignast kukkel vahukoorega

ümmargune pärmitainakukkel vahukoorega; valmistatakse vastlapäeval


vastlakuu

aasta 2. kuu, põhjapoolkeral kolmas talvekuu


vastne

moondelise arenguga loomade esimene arengujärk pärast munast vms koorumist (nt putukatel, konnal)

enamiku selgrootute ja kahepaiksete vorm munast koorumisel, mis täiesti oma vanemast ning peab läbi tegema metamorfoosi


vastsejärk

hulkrakse looma (nt putuka, kahepaikse) arengujärk, mil ta eksisteerib vastsena


vastsündinu

äsja sündinu, laps esimestel imikuea nädalatel


vastu astuma

vastu hakkama, kellegagi või millegagi võitlusse astuma


vastuhakk

vastupanu osutamine, mitte kuuletumine
sellest kantud väljaastumine, nt mäss


vastu hakkama

kui sa kellelegi <eki-highlight>vastu hakkad</eki-highlight>, siis sa näitad, et ei ole temaga nõus, ei taha tema soove ja käske täita


vastuhääl

hääletamisel vastu antud hääl
vastuarvamus


vastujõud

see, kes või mis tegutseb millegi vastu, vastupidi, vastandlikult mõjuv või toimiv tegur


vastukaja

reageering või hinnang millelegi
selle suuline või kirjalik väljendus


vastukarva

(mittemeeldimise, vastumeelt olemise kohta)


vastukiri

vastuseks saadetav kiri, kirjalik vastus


vastukultuur

subkultuur, mis vastandub otseselt üldlevinud väärtuste ja arusaamadega ühiskonnas


vastukäik

reageering millelegi, üritus või tegu kellegi tegevusele vastukaaluks


vastukäiv

teise või teistega mitte kooskõlas olev, ebakõlasid, vastuolusid sisaldav


vastukäivus

olukord, kus üks asjaolu, seik, väide vm on teis(t)ega vastuolus või välistab teist või teisi


vastumeede

abinõu, mida rakendatakse millegi vältimiseks, tõkestamiseks vms

surveabinõu, mida rakendatakse õigusnormide rikkuja suhtes


vastumeelne

selline, mis ei meeldi, ebameeldiv, vastik


vastumeelselt

vastu tahtmist, ebameeldivustundega
vastu tahtmist. (EKSS)


vastumutter

mutter, mis keeratakse peale teisele mutrile lahtipõrumise vältimiseks


vastumõju

iga mõjuga kaasnev võrdne ja vastassuunaline mõju


vastuoksa

täiesti, hoopis teisiti, vastandlikul moel, ümberpöördult


vastuolek

kellegagi või millegagi mitte nõustumine, kellegi või millegi mitte toetamine, vastuolemine kellelegi või millelegi


vastuolu

olukord või asjaolu, kus miski ei sobi millegagi kokku või kus valitseb (sisemine) vastasseis millegi või kellegi vahel

see, kui miski või keegi ei sobi omavahel (kokku)


vastupandamatu

(soovi, kiusatuse vms kohta:) selline, millest on raske võitu saada, ülitugeva mõjuga


vastupanek

mingile mõjule või jõule vastupanu avaldamine


vastu panema

moraalselt kindlaks jääma, end millegi tegemisest tagasi hoidma


vastupanu

vastu hakkamine, mitte alistumine (nt võitluses, spordis)


vastu pidama

mingi mõju, olukorra suhtes püsiv, säiliv, ka kasutuseks sobiv või piisav olema

kui miski <eki-highlight>peab vastu</eki-highlight>, siis see püsib pikka aega heas seisukorras

(hrl. elusolendite kohta:) taluma, välja kannatama. (EKSS)


vastupidav

(esemete, materjalide vm kohta:) mingi mõju suhtes püsiv, selline, mis kaua heas seisundis püsib ja ei lagune, tugev või kindel

selline, mis pikka aega heas seisukorras püsib

nii iseloomustatakse inimest, kes tegutseb edasi vaatamata väsimusele vms


vastupidavustreening

treening organismi vastupidavuse arendamiseks


vastupidi

vastupidiselt mingile arvamusele vms; rõhutab, tõstab esile sõna, lauseosa v. järgnevat lauset; tõstab mitmest võimalusest esile ühe, sageli ootuspärasele vastandliku


vastupidine

kellegi või millegi suhtes täiesti, diametraalselt erinev


vastu pükse saama

mingi ettevõtmisega rahalist kahju kannatama


vastureaktsioon

käitumine, tegutsemine, meeleolu järsk muutus vms vastusena ärritajale (nt teatavale sündmusele, asjaolule)


vasturelv

(millegi vastu rakendatava abinõu kohta)


vastu rääkima

vastupidist arvamust avaldama, vastu vaidlema


vasturääkimine

vastupidise arvamuse avaldamine, vastuvaidlemine


vasturääkiv

teise või teistega mitte kooskõlas olev, ebakõlasid, vastuolusid sisaldav


vasturääkivus

olukord, kus üks asjaolu, seik, väide vm on teis(t)ega vastuolus või välistab teist või teisi


vastus

sõnaline väljendus, liigutus vms märk, millega vastatakse küsimusele, ettepanekule, arvamusele vms

see, mida sa ütled või teatad sulle suunatud küsimuse, ettepaneku või sõnumi peale

kõneakt, millega reageeritakse küsimusele


vastusamm

reageering millelegi, üritus või tegu kellegi tegevusele vastukaaluks


vastu seina suruma

ummikusse, kimbatusse ajama, vastupanu murdma


vastuseis

millelegi või kellelegi vastuolek, millegagi või kellegagi mittenõustumine

oma vaadete v. seisukohtade vastuseadmine kellegi teise vaadetele v. seisukohtadele


vastuskiri

vastuseks saadetav kiri, kirjalik vastus


vastustama

kellelegi või millelegi vastu olema, vastu panema, vastu tegutsema


vastu sõdima

mingi olukorra, seisukoha vms vastu välja astuma, sellele vastu hakkama


vastu tahtmist

(oma) soovi, tahte vastaselt
mitte omal soovil


vastutaja

isik (või asutus), kes on kohustatud millegi eest vastutama


vastutama

olema kohustatud tagama, et miski toimiks ladusalt või seaduspäraselt või et kellegi heaolu oleks kindlustatud

olema kohustatud tegude tagajärgedest aru andma

kui sa <eki-highlight>vastutad</eki-highlight>, siis sa pead jälgima, et kõik oleks korras ja ei juhtuks midagi halba


vastutasu

osutatud teene vms eest vastu saadav tasu


vastutulek

kellegi soovide, nõudmiste vm arvestamine, kellelegi vastutulelikkuse osutamine


vastutulelik

selline, kes on lahkesti valmis kellegi soove, nõudmisi, palveid rahuldama


vastu tulema

kellegi soove, nõudmisi vm arvestama, kellegagi lahke, sõbralik olema

tulija kohtamiseks kuhugi tulema (ja teda sealt ära tooma) (EKSS)


vastutus

kohustus enda või kellegi teise tegevuse tagajärgedest aru anda

kohustus tagada, et miski läheb hästi, nagu vaja, ja kui midagi läheb valesti, oled sina süüdi

kohustus tagada millegi ladus toimimine, kellegi hea käekäik, õige käitumine vms.; kohustus enda v. kellegi teise tegevuse tagajärgedest aru anda


vastutustundetu

ilma vastutustundeta, vastutustunde puudumist ilmutav


vastutustundlik

nii iseloomustatakse inimest, kel on moraalne sund ja motivatsioon hoolida ümbritsevast


vastu vahtimist

(löögiga, löömisega ühenduses:) vastu nägu, näkku


vastu vaidlema

kellelegi oma eriarvamust väljendama, talle vastuväiteid esitama

kellegagi mitte nõustuma, hoopis teistsugust arvamust väljendama


vastuvaidlematu

selline, mida ei saa ümber lükata, kus ei saa tingimusi esitada, millele ei saa vastu vaielda


vastuvaidlemine

mingis asjas eriarvamusel olles oma vastuväidete, seisukohtade esitamine


vastuvoolu

voolule vastupidises suunas
vee liikumisele vastupidises suunas.


vastuvõtlik

(hingeliselt, vaimselt) ärgas, tundlik, millelegi aldis

haiguste, nakkuste vms. suhtes nõrga vastupanuvõimega


vastu võtma

millegi saabumist pidulikult tähistama (EKSS)


vastuvõtt

pidulik üritus väikese einelauaga austuse avaldamiseks


vastuvõtueksam

õppeasutusse sisseastumiseks sooritatav eksam


vastuvõtukatse

õppeasutusse sisseastumiseks sooritatav katse


vat

(rõhutav üldlaiend:) tugevdab ja rõhutab lauses väljendatud üllatust, tunnustust, pahameelt, kinnitust vms


vaterdama

palju ja kiiresti, hrl ebaolulist, tühist või ebamäärast, segast rääkima


vaterdis

see, kes armastab palju, kiiresti ja elavalt rääkida


vatijope

lühem vateeritud ülerõivas (eriti pärast Teist maailmasõda)


vatipadi

väike õhukese padja kujuga vatt, millega saab näiteks nägu puhastada


vatipulk

väike pulk, mille ots või otsad on kaetud vatikihiga (nt imiku naba puhastamiseks, meigi korrigeerimiseks, limaproovide võtmiseks)


vatkuma

villa enne ketramist semmipuu abil ühtlaselt kohevaks tegema


vatman

paks tihe ja sile, eriti kvaliteetne joonestuspaber


vatt

meeste villane v. linane hõlmadega pihtkuub (EKSS)


vatti nägema

vaeva nägema, raskusi kogema, jõupingutusi tegema


vau

Indias ja Sri Lankal elutsev suur kanaline, kelle isaslinnul on küütlevate silmlaikudega pikad sabasuled, mis laiali laotatuna meenutavad suurt lehvikut

suur värviline lind, kellel on pikk sinist ja rohelist värvi saba


vautšer

mingi dokumendi äralõigatav v. -rebitav osa (EKSS)


vedaanta

veedade autoriteeti tunnistava hinduistliku filosoofia peasuund

Veedade autoriteeti tunnistava hinduistliku filosoofia peasuund, mis tegeles eelkõige upanišadide sõnasõnalise tõesuse kaitsmisega


vedad

India kirjanduse vanima ajajärgu kirjavara, hinduismi õpetuslik lähtealus


vedaja

kaupade, koormate, inimeste vms. sõidu- v. veovahendiga ühest kohast teise toimetaja (EKSS)


vedajafirma

inimeste ja kaupade veoga tegelev ettevõte (nt laevakompanii, bussikoondis)


vedama

edasi liikudes midagi või kedagi hrl enda järel tõmbama


vedamik

(aeglase, pikatoimelise, laisa inimese kohta)


vedel

selline, mis ei hoia kindlat kuju, vaid voolab

selline, mis voolab ja ei hoia kindlat kuju


vedeldaja

vedeldav aine, hrl lakile või värvile lisatav vedelik


vedelema

(elusolendi kohta:) (laisana, roidununa, mõnuledes) lamama või lösutama

(laisana, roidununa, mõnuledes jne.) end aeg-ajalt liigutades pikutama v. istuma


vedelik

aine, mis voolab vabalt ja ei hoia kindlat kuju, näiteks vesi või õli


vedelikupuudus

organismi kuivamine, seisund, kus kehas ei ole vajalikus koguses vett ja vedelikke ning seetõttu on häiritud organismi normaalne talitus


vedelkristallekraan

teleri vm seadme kuvar, mille toimimine põhineb vedelkristallide võimel muuta elektrivälja toimel oma polarisatsiooni


vedelsõnnik

vedel virtsataoline sõnnik väetisena
vedel virtsataoline sõnnik (EKSS)


vedrunõel

ovaalne vedruga nõel riietusesemete vm ajutiseks kinnitamiseks

ovaalne nõel, millega saab riideesemeid (ajutiselt) kinnitada


vedu

inimeste, kauba, materjalide vm ühest kohast teise toimetamine veovahendiga

see, kui inimesi, kaupa või midagi muud viiakse sõidukiga ühest kohast teise


vedur

raudteevagunite vedamise masin
(vana naljatlev nimetus)


veduut

maastiku- või linnamaastikupilt, mis kujutab mingit kohta tõetruult, topograafilise täpsusega

maastiku või linnavaate tõetruu ja perspektiivilt õige kujutamine (EKSS)


veeala

püsivalt veega kaetud ala (nt sadamas, merepiirkonnas)


veealune

vee(pinna) all, vee sees asuv, toimuv vms


veearvesti

seade, mis mõõdab, kui palju vett on tarbitud


veeb

internetis toimiv ja hüpertekstil põhinev elektrooniliste dokumentide ehk veebisaitide süsteem

mingi liinide või ühenduste süsteem, eriti internet

hüpertekstil põhinev ülemaailmne hajus andmebaas Internetis, kõigi veebisaitide kogum (WWW)