veebel

nooremveeblile järgnev ja vanemveeblile eelnev vanemallohvitseri auaste Eesti jt riikide kaitseväes (sh mereväes)


veebiaadress

teenust, asutust vm ressurssi tuvastav aadress internetis


veebiarendaja

veebiarendusega, veebisaitide loomise ja muutmisega tegelev infotehnoloogiaspetsialist


veebikeskkond

kindla otstarbega veebisait nt äritegevuseks, õppimiseks


veebikommentaar

arvamusavaldus internetis mingi sündmuse, sõnavõtu vm kohta


veebikonstaabel

politseinik, kelle ülesanne on nõustada inimesi ja suurendada turvatunnet nt interneti suhtlusportaalides ja foorumites


veebikonto

(internetis:) süsteem, mis tuvastab veebiteenuse kasutaja (nt kasutajanime ja parooli abil)

internetipakkuja juures avatud konto veebihostingu teenuse kasutamiseks


veebikülg

veebis kindlat aadressi omav dokument, mis võib sisaldada teksti, pilte, helisid, programme või viiteid teistele lehekülgedele

veebis kindlat aadressi omav lehekülg või dokument


veebilehekülg

veebis kindlat aadressi omav HTML vormingus dokument, mis võib sisaldada teksti, pilte, helisid, programme v. viiteid teistele lehekülgedele


veebilehitseja

rakendusprogramm internetis liikumiseks ja veebilehtede kuvamiseks


veebimeedia

interneti kaudu leviv (uudis)meedia (nt ajalehe veebiväljaanne, uudisteportaal)


veebipood

interneti veebileht, kus on kaupade kataloog ja ostukorv ning võimalik lülituda <eki-foreign>online</eki-foreign>-maksesüsteemi ja valida kauba kättetoimetamise viis


veebipõhine õpe

veebil põhinev, veebi võimalusi rakendav


veebipäevik

internetis peetav päevik, mis sisaldab ajaliselt järjestatud perioodilisi postitusi veebilehel ning võib olla avalik ja kommenteeritav


veebisait

kodulehega algav veebilehtede kogum, millel on kindel teema ja mis kuulub ühele isikule või organisatsioonile

ühise veebiaadressi algusosaga veebilehekülgede kogum


veebiseminar

töötuba või loeng veebis. Erinevalt tavalisest ühepoolsest videoesinemisest kuulub veebiseminari juurde kahepoolne suhtlus esinejate ja auditooriumi vahel


veebivärav

mahukas veebisait, mis pakub rohkesti infot ja/või teenuseid teatud valdkonna kohta (nt otsisüsteem, e-müük, foorumid)


veebiülem

veebisaidi rajamise ja hoolduse eest vastutav isik


veebr

aasta 2. kuu, põhjapoolkeral kolmas talvekuu


veedad

India kirjanduse vanima ajajärgu kirjavara, hinduismi õpetuslik lähtealus


veehaldjas

rahvausundis veekogu kaitsevaim, vees elav haldjas


veehoidla

paisutatud jõeosa vm tehisveekogu vee kogumiseks ja äravoolu ümberjaotamiseks


veejalgratas

pedaalide abil liikuma pandav veesõiduk (lõbusõidu tegemiseks)


veejõujaam

elektrijaam, milles vee-energia muundatakse elektrienergiaks


veekalkvel

(silmade kohta:) pisaraist märjad, pisarais


veekalkvele

(silmade kohta:) pisaraist märjaks, pisaraisse


veekandja

(liidrit abistava võistkonnakaaslase kohta nt jalgratta- ja autospordis)


veekardin

tulekustutussüsteem, mille puhul lakke piserdusliinid takistavad tule ja suitsu levikut käiguavades


veekartus

vee kartmine (oskamatusest ujuda, marutaudi ühe tunnusena vm põhjusel)


veekeetja

vee keetmiseks kasutatav seade, hrl elektriline kann

elektriga töötav seade, mille abil saab vett keeta


veekeskus

basseinidega, veeatraktsioonidega vms varustatud ajaviite- ja tervisekeskus


veekindel

vee toimele vastupidav
selline, mis vett läbi ei lase


veekogu

maapinnanõos või koopas olev veekogum (nt ookean, jõgi, järv, veehoidla, tiik vm)

veega kaetud ala maapinnal, näiteks järv, jõgi või meri


veekühvel

(puust) kühvel paadist vee väljaloopimiseks


veelembene

(organismide, nt taimede kohta:) rohkesti vett, märga keskkonda vajav


veelgi

võrdlustes: rõhutab järgnevat sõna, mis näitab omadust või määra


veeliger

mõne limuse vabalt ujuv vastne, kes on varustatud purjetaolise ripsmelise elundiga


veeliin

piir, mis jaotab laevakere veepealseks ja veealuseks osaks


veemootorisport

veespordiala, milles võisteldakse veemootorsõidukite (nt skuutri, jeti) kiiruses

veespordiala, milles võisteldakse mootorveesõidukite (näit. skuutri, kaatri, mootorpaadi) kiiruses (EKSS)


veemootorratas

veepinnal libisev mootorrattataoline veesõiduk


veemõõdulatt

jaotistega latt vee sügavuse mõõtmiseks liikuvast paadist või (üles seatuna) merepinna ööpäevase kõikumise jälgimiseks


veemõõtja

seade, mis mõõdab, kui palju vett on tarbitud


veemäng

(vee muutliku, vahelduva liikumise kohta)


veen

veresoon, mida mööda veri voolab kapillaaridest südame suunas


veenduma

kindlale arvamusele, veendumusele jõudma

kui sa oled milleski <eki-highlight>veendunud</eki-highlight>, siis sa oled selles kindel, ei kahtle

uskuma hakkama, uskuma jääma, veendumusele jõudma


veendumus

kindel ja kahtluseta arusaam, tõekspidamine, seisukoht


veenev

millessegi uskuma panev
kindel, kahtlusi välistav


veenikomu

naha pinnale kotja või sõlmja sopisena võlvuv veenilaiend


veenisisene

(meditsiiniliste toimingutega seoses:) veeni sees olev

veeni sisse tehtav, pandav, veeni kaudu toimiv


veenma

(seletuste, põhjendamisega) kellelegi oma arvamust, tõekspidamisi, seisukohti vms sisendama, kedagi midagi uskuma panema

kui sa kedagi milleski <eki-highlight>veenad</eki-highlight>, siis ta hakkab seda uskuma ja teeb nii, nagu sa soovid või soovitad

pealekäivalt püüdma mõjutada kedagi midagi tegema


veenusekink

nahaaluse rasvpadjandi tõttu kõrgem piirkond ülalpool välimisi suguelundeid, mis puberteedi ajal kattub karvadega


veenusk

(aeglase, pikatoimelise, laisa inimese kohta)


veepark

veeatraktsioonide, basseinide ja muu sellisega varustatud ala ja meelelahutusasutus


vee peal püsima

(kuidagiviisi) ära elama, majanduslikult toime tulema


veepelgus

vee kartmine (oskamatusest ujuda, marutaudi ühe tunnusena vm põhjusel)


veepind

veekogu, basseinivee vms pind
veekogu pind (EKSS)


veepuhastusjaam

seadmete kogum, mis kõrvaldab veest nõuetele mittevastavad lisandid


veepääsuke

kaldajärsakutesse pesakäike uuristav hallpruuni seljapoole ja valge kõhualusega pääsuke


veer

maa-ala, tee, veekogu vms piirjoon, sellega vahetult külgnev kitsas ala

mingi maa-ala väline piir ja selle juurde jääv ala

geograafias negatiivse pinnavormi (maapinnasüvendi) kallak külg


veerand

üks neljandik, üks neljast võrdselt jagatud osast

osa õppeaastast, millele võib järgneda hindamine ja väike paus õppetööst


veerandaasta

üks neljast kolme kuu pikkusest perioodist aastas, veerand aastat

veerand aastat (algusega 1. jaanuar, 1. aprill, 1. juuli või 1. oktoober)


veerandaeg

veerand mänguaega sportmängu eraldi osana (nt korvpallis, veepallis)

sport veerand mänguaega sportmängu eraldi osana (näit. korvpallis, veepallis) (EKSS)


veerandik

üks neljast võrdsest osast, milleks miski on päriselt või mõtteliselt jagatud, veerand millestki


veerandmiilihobune

Ameerikas aretatud soojavereline hobune, kes on võimeline sprintima lühikestel distantsidel


veerandnoot

muusikaline noot helivältusega neljandik täisnooti


veerandtunnine

(umbes) 15 minutit, veerand tundi kestev


veerde

millegi vahetusse lähedusse, juurde või kõrvale


veerem

hrl raudteeveonduses kasutatavate liiklusvahendite kogum

(raudtee)veonduses kasutatavate liiklusvahendite kogum, veerev koosseis (EKSS)


veerema

ratastel või (nagu) ümber oma telje pööreldes mingil tasasel pinnal sujuvalt, vähese hooga sõitma või edasi liikuma

(Päikese v. Kuu näiva liikumise kohta taevavõlvil:) kulgema (EKSS)


veeremilaev

kaubalaev, millega veetakse ratastel liikuvaid veovahendeid ja treileritele paigutatud kuivlasti

horisontaalse lastitöötlusviisiga kuivlastilaev ratastel liikuva tehnika ja spetsiaalselt terileritele paigutatud tükikauba veoks


veeremäng

sportmäng, kus veerema heidetud kuuliga üritatakse tabada veereraja lõppu paigutatud kurikaid


veeres

millegi vahetus läheduses, juures või kõrval


veerest

millegi serva pealt, vahetust lähedusest, juurest või kõrvalt


veerg

üksteise alla paigutatud trükiread, nendest moodustuv tulp


veerima

tähthaaval lugema
vaevaliselt lugema
täht- v. silphaaval hääldama


veeris

väike (läbimõõduga 1–10 cm) ümardunud kivi (EKSS)


veerlema

ümber oma keskpunkti v. telje liikuma; mingis suunas v. siia-sinna veerema


veermaht

Natsi-Saksamaa relvajõudude nimetus 1935–1945

Hitleri-Saksamaa relvajõudude, Wehrmacht'i nimetuse eesti keele pärane kuju


veermik

sõiduki või liikurmasina osa, mis koosneb ratastest, raamist, telgedest ja muust ning tagab sõiduki sujuva ja stabiilse liikumise

sõiduki v. liikurmasina sõlmed, mis moodustavad veereva vankri (EKSS)


veesein

püstloodselt langev vesi (ka kujunduselemendina)


veeseis

veepinna kõrgus mingi tingliku rõhtpinna või merepinna suhtes


veesiga

Lõuna- ja Kesk-Ameerika jõgede ääres elutsev, kohmakas varvastevahelise ujunahaga sabatu näriline


veesoojendi

seade vee soojendamiseks gaasi, auru, kuuma vee või küttekeha abil


veesoon

vee kulgemise tee maapõues või maapinnal


veesüliti

hrl räästajoonest eenduv, sageli dekoratiivselt kujundatud vihmaveerenn või -toru

ehit hrl räästajoonest eenduv, sageli dekoratiivselt kujundatud vihmaveerenn v -toru (EKSS)


veetaim

vees kasvav elusorganism, mida iseloomustab vaba liikumisvõime puudumine


veetase

veepinna kõrgus mingi tingliku rõhtpinna v merepinna suhtes (EKSS)


veetlema

meeldivuse, eripäraga vm köitma, ligi tõmbama


veetlev

kellegi tähelepanu, pilku või huvi meeldivuse või eripäraga köitev, kedagi (oma olekuga) ligi tõmbav, väga kaunis või meeldiv


veetlus

võime või omadus kedagi veedelda, ligi tõmmata või lummata, paljudele meeldida

eriline omadus, mis teeb inimese, koha või olukorra meeldivaks ja põnevaks


veetma

(sagedamini puhkeaja või jõudeoleku kohta:) aega kuidagi või kusagil kulutama, aega mööda saatma


veetransport

reisijate või kaupade vedu mööda veeteid

reisijate v. kaupade vedu mööda veeteid (EKSS)


veeturbiin

jõumasin, mis muundab vee energiat pöörleva võlli mehaaniliseks energiaks


veetustama

veest, vedelikust vabastama, vett eemaldama

kuivatama, vett (liiga) vähe sisaldavaks muutma


veetustuma

kuivama, vett (liiga) vähe sisaldavaks muutuma

veest vabanema, veevabaks v. vett vähe sisaldavaks muutuma


veetõbi

vedeliku haiguslik kogunemine kudedesse või kehaõõntesse


veeuputusaegne

suure veeuputuse paiku ehk Noa ajal aset leidnud, elanud vms


veevaim

rahvausundis veekogu kaitsevaim, vees elav haldjas


veevann

soojendusviis, kus nõu soojendatava ainega asetatakse teise, veega täidetud nõusse mitte päris selle põhjale


veeõitseng

planktonvetikate ajutine vohamine veekogus, vee õitsemine


veeälevil

(silmade kohta:) pisaraist märjad, pisarais


veeälevile

(silmade kohta:) pisaraist märjaks, pisaraisse


vegan

inimene, kes ei söö loomseid saadusi, sh piima- ja munatooteid, ning hoidub loomsetest toodetest (nt nahkesemed, karusnahk)


veganism

toitumisviis, mis välistab igasuguste loomsete toodete tarbimise, vastav eluviis

taimetoitlus, mis välistab igasuguste loomsete toodete tarbimise


vegetaarlane

inimene, kes on loobunud liha söömisest ja toitub põhiliselt taimetoidust


vegetaarlus

(inimeste kohta:) ainult või põhiliselt taimetoidust toitumine


vegetatiivne

taimeline, taimset päritolu
autonoomselt talitlev, tahtele allumatu


vegetatiivne närvisüsteem

närvisüsteemi osa, mis reguleerib peamiselt siseelundite, osaliselt ka sisenõrenäärmete talitlust ja kudede ainevahetust


vegetatiivne paljunemine

mittesuguline paljunemine, mis toimub pooldumise, pungumise või hulgijagunemisena (nt algloomadel, vetikatel, taimedel)


vegetatsiooniaeg

ajavahemik, mille vältel taimed intensiivselt kasvavad ja arenevad


vegetatsiooniperiood

ajavahemik, mille vältel taimed intensiivselt kasvavad ja arenevad (EKSS)


vehkima

käsi (vm kehaosa) ägedalt üles-alla või edasi-tagasi liigutama, hrl et millestki märku anda


veider

ebatavalisena, iseäralikuna tunduv, hämmastust või võõrastust tekitav

tavalisest erinev, millegi poolest omapärane


veiderdaja

veiderdavalt esineja, nt narr või komejant


veiderdama

midagi mitte tõsimeeli rääkima või tegema


veidi

kergel ja vähesel moel; mingil määral, mõnel määral.


veidikene

vähesel määral või hulgal
mingil määral, vähesel määral


veidravõitu

pisut veider, millegi poolest veidi imelik


veidrik

see, kes teiste meelest otstarbekohaselt, mõistlikult ei käitu, keda ei maksa tõsiselt võtta, veidi ogar.


veidrus

kummaline käitumis- või mõtteviis, imelik tegu, seik, komme, ese vms

ebatavaline, imelik käitumisjoon, toimimisviis, asjaolu vms


veimed

(vanasti:) mõrsja kingid pulmalistele, eeskätt peigmehe sugulastele ja pulma ametimeestele

pruudi kingitused peiu vanematele, peiupoolsetele sugulastele ja kõigile külalistele, kes teda pulmakorralduses aidanud on


veimevakk

vanal ajal suurem puust karp pruudipoolsete kingituste ehk veimede hoidmiseks ja pulmades jagamiseks


veiniaed

viinamarju kasvatav ja veini tootev istandus


veinikelner

veiniasjatundja, kes oskab soovitada iga roa juurde sobiva joogi


veinikärbes

käärivas aines hulgi arenev väike kollakaspruun kärbes


veinipunane

sügava, tumeda tooniga punane, punase veini värvi


veis

suur sõraline veislaste sugukonnast, hrl koduveis, keda peetakse peamiselt piima ja liha saamiseks


veisekiin

kiin, kelle vaglad tungivad veise seljanaha alla, tekitades kiinimuhke


veistehullus

peamiselt veiste nakkuslik närvisüsteemihaigus, mida iseloomustab käsnjas peaajukahjustus

Mäletsejaliste (peam. veiste) käsnjas peaajukahjustus (EKSS)


vekker

kell, mille saab panna soovikohaseks ajaks helisema vm signaali andma

kell, mida saab helisema panna ajaks, mil sa ärgata tahad


veksel

võlakiri, mis kohustab selle andjat kas kindlaksmääratud kuupäeval või ettenäitamisel maksma märgitud rahasumma

dokument, mis kohustab selle andjat tähtaja jooksul maksma märgitud rahasumma


veksleid välja andma

lubadust või lubadusi andma, midagi kindlalt lubama


vekslikrediit

laen, mille tagatiseks on veksel
krediit, mille tagatiseks on veksel


vekslilaen

veksli tagatisel selle väljakirjutajale antav laen


veksliomanik

isik, kellel on õigus veksli alusel teatud summat nõuda

isik, kes lunastamata veksli seadusliku omanikuna võib selle alusel kelleltki nõuda teatavat summat


veli

poiss või mees oma vanemate teiste laste suhtes

(sageli ka kasuvenna ja poolvenna kohta)

poiss või mees, kellel on sinuga samad vanemad


velo

jalgade abil liikuma pandav kahe-, harva kolmerattaline sõiduk

kahe rattaga sõiduk, mida sa liigutad jalgade abil


velodroom

kaldringrajaga spordirajatis, kus harrastatakse jalgrattasporti (trekisõitu)

spordirajatis, kus harrastatakse jalgrattasporti (trekisõitu) (EKSS)


veloergomeeter

kehalist koormust mõõtva seadisega varustatud paigalsõitev jalgratas

treeninguseade, mille abil saab mõõta lihaste tööd ja koormust


velotuur

jalgratturite mitmepäevasõit, kus sõidetakse etappide kaupa


veluur

sametise pealispinnaga pehme kroomnahk, mis on saadud looma naha sisemisest kihist

tiheda madala karusega villane, puuvill- v. siidriie


veluurvilt

tiheda madala pehme karvaga vilt kübarate valmistamiseks


velvet

reljeefsete pikitriipudega puuvillane samet


vembumees

inimene, kes teeb vempe, üleannetusi, koerusi


vembutama

midagi mitte tõsimeeli rääkima või tegema


vemmeldama

vemblaga, piitsaga vms kõvasti lööma, peksma


vemp

ootamatu, vallatu või üleannetu tegu või ettevõtmine


vend

proterosoikumi ehk agueooni lõpus, vahetult enne kambriumi ajastut eristatav ajavahemik ja ladestu

meessoost isik, kes on mingi grupi (tav. religioosse grupi) liige


vene

endisaegne ühest puust (hrl haavast või paplist) õõnestatud paat, mille küljed on laiali painutatud ja kaartega toestatud

tule ja vee abil laiali painutatud külgedega ummispaat, mille kuju aitavad hoida kaared v sirged ristpuud


Vene aeg

(Nõukogude aja, harvem ka tsaariaja kohta Eestis)


veneed

esimestel sajanditel pKr Odra ja Visla jõgikonnas elanud lääneslaavi hõimu liige


Vene hurt

suur nurgeliste õlgadega hurt (ka tõunimetusena)


vene keel

slaavi keel, mida kõneldakse Venemaal ja mujal

Vene Föderatsiooni riigikeel ja suurim slaavi keel kõnelejate poolest


venelane

Venemaa põhirahva liige
Venemaa kodanik või elanik
Venemaa päritolu inimene
Venemaa elanik


Venemaa eestlane

Venemaal elav eestlane
Venemaalt pärit eestlane


venestama

venepäraseks tegema
venelaseks ümberrahvastama


venestuma

vene keelele ja kommetele üle minema, venepäraseks muutuma, venelaste hulka assimileeruma


venestus

venepäraseks tegemine
venelaseks ümberrahvastamine


venesõbralik

Venemaasse ja venelastesse sõbralikult suhtuv


Vene süld

(endisaegne pikkusmõõt:) seitsme jala pikkune süld (213 cm)


Venezuela

riik Lõuna-Ameerika põhjaosas Kariibi mere rannikul


veneviha

vaenulikkus või kartus Venemaa, venelaste ja venepärase suhtes


venima

(tõmbe, surve mõjul) pikenema või laienema

kui miski <eki-highlight>venib</eki-highlight>, siis see läheb pikemaks või laiemaks

aeglaselt, loiult, laisalt midagi tegema (minema, tulema, tõusma vms.)


venimine

liiga kaua kestmine, väga aeglaselt kulgemine


venimus

(aeglase, pikatoimelise, laisa inimese kohta)


venitamistaktika

probleemide lahendamiseks või küsimuste otsustamiseks vajaliku aja kunstlik pikendamine


venitusarm

naha elastsete kiudude venimise ja rebenemise tõttu tekkiv armkoejutt nahal, rasvkoe rebend


vennaarm

armastus kaasinimese vastu, ligimesearmastus


vennalik

sõbralik, ühtekuuluvustundel põhinev (nagu vendadele omane või kohane)


vennas

poiss või mees oma vanemate teiste laste suhtes

(sageli ka kasuvenna ja poolvenna kohta)

poiss või mees, kellel on sinuga samad vanemad


vennashaud

langenute ühishaud
(sõjas) langenute ühishaud


vennaskalmistu

kalmistu, kuhu on maetud langenud võitlejad


vennastekogudusliikumine

18. sajandil Saksamaal alguse saanud usuline liikumine (protestantlik äratusliikumine), mida iseloomustab tundeline vagadus ja vaimulik lihtsus


vennastuspidu

kommersil vendluse ja ühtsustunde kinnitamiseks läbiviidav korporantide tseremoonia, mille käigus teklid rapiiri otsa torgatakse ehk stehhitakse


vennike

(mehe, poisi kohta, sageli haletsevalt või põlastavalt)


ventilaator

seadis õhuvoolu tekitamiseks kiiresti pöörlevate labade abil

masin õhu vm gaasi puhumiseks või imemiseks

seade, mis tekitab pöörlevate labade abil õhuvoolu


ventilatsioon

hoone, ruumi õhuvahetus ja tuulutus hrl saastunud õhu asendamiseks puhtaga või jahutuseks


ventilatsioonilõõr

(püstine) kanal või ava hoone vm ruumi õhuvahetuseks või tuulutuseks


ventilatsioonitoru

toru, mille kaudu toimub hoone, ruumi vms tuulutus


venusk

(aeglase, pikatoimelise, laisa inimese kohta)


veoauto

kaupa, ehitusmaterjali vm mahukaid asju vedav suur auto

suur auto, millega saab raskeid asju vedada


veoettevõte

inimeste ja kaupade veoga tegelev ettevõte (nt laevakompanii, bussikoondis)


veok

sõiduk, millega veetakse eeskätt kaupa, kaubaruumiga sõiduk

igasugune suur sõiduk, millega saab raskeid asju vedada, näiteks veoauto või traktor


veokast

veoki kast, kuhu pannakse veetav kaup, materjal vm


veokindlustus

veose kindlustus veol tekkida võivate õnnetuste vastu

veetavate kaupade või toodete kindlustamine vel tekkida võivate , kindlustuslepingus loetletud õnnetuste vastu


veokiri

dokument, mis tõendab veolepingu sõlmimist ning kauba vastuvõtmist meritsi vedamiseks


veokohustus

feodaalajal kohustus sooritada oma veovahendiga vedusid, käia vooris


veoköis

väga tugev köis või tross sõiduki vm raske koorma vedamiseks


veolaev

tsiviillaev, millega veetakse msg kaupu (laste) ja/või reisijaid


veondus

inimeste, loomade, kaupade vedu (majandusharuna, valdkonnana)

inimeste ja kaupade veoga tegelev majanduse haru


veonoot

kalapüünis, mis lastakse vette kaldalt ja veetakse tagasi kaldale


veorihm

mootorit käitav rihm
rihm, mille abil midagi veetakse


veos

veokiga veetav last, nt materjalid, toorained, valmistooted, loomad


veosild

mootorsõiduki sõlm, mille kaudu veojõud kandub mootorilt veoratastele

ühendab sillataolise moodustise abil vastavalt kas sõiduki esi- või tagarattaid


veotöö

transpordiga seotud töö, millegi vedamine, tassimine vms


veovahend

mis tahes sõiduriist, millega kedagi või midagi ühest kohast teise toimetatakse


veovanker

vanker, mida kasutatakse kauba vm kraami vedamiseks


veovoorimees

endisajal veovankriga koormaid vedanud voorimees


veranda

suurte klaasimata akende või klaasseintega mitteköetav ruum elamus või selle küljes

hoonega liituv lahtine v katusealune akendega ruum (EKSS)


verb

tegevust, seisundit või olemist väljendav sõna (nt <eki-foreign>jooksma, mõtlema, suutma</eki-foreign>)

sõna, mis väljendab tegevust, protsessi, seisundit või suhtumist ja vastab küsimustele <eki-foreign>mida tegema?</eki-foreign>, <eki-foreign>mida teha?</eki-foreign>, <eki-foreign>mida tehti?</eki-foreign> jne. Tegusõnad on näiteks <eki-foreign>lugema</eki-foreign>, <eki-foreign>elama</eki-foreign>, <eki-foreign>olema</eki-foreign>, <eki-foreign>armastama</eki-foreign>

tüüpjuhul pöördes, ajas, kõneviisis, tegumoes ja kõneliigis muutuv sõna, mis väljendab tegevust ja esineb lauses öeldisena


verbaalne

sõna(de) abil toimuv või väljendatav, sõnadest koosnev, sõnadega seotud


verbaliseerima

midagi sõnadesse panema, sõnadega väljendama


verd keema ajama

viha, ärevust, erutust tekitama
energiliseks tegema, elevile ajama


verd valama

(sõdides, võitluses) kedagi tapma või haavama


veredepoo

elund (nt põrn, maks, nahk), kus võib säilida teatud hulk verd, mis on üldisest vereringest välja lülitatud


veredoonor

isik, kes annab oma verd teisele isikule ülekandmiseks


veregrupp

inimese v. looma pärilik veretüüp (EKSS)


verehimu

(ka kättemaksuhimu vm vägivaldsusele kallutava kohta)


verekaan

Halvustav ütlemine kurnava inimese kohta


verekarva

vere värvi punane (erepunane, ka pruunikas)


verekas

rohke verega, selline, kus on palju verd


verekiudnik

vereplasmas moodustuv kiudjas lahustumatu valkaine, mille abil veri hüübib


verekivi

läbipaistmatu roheline punaste täppidega poolvääriskivi, kaltsedoni teisend


verekümnis

feodaalajal talupojalt mõisale karjalt, karjasaadustelt makstud kümnis


vereliistak

väike tuumata vererakk, mis võtab osa vere hüübimisest


veremaik

vere soolakas maitse
(ülima pingutuse kohta)


veremürgistus

organismi nakkus, vere nakatatus mäda tekitavate bakteritega


verepatt

suguline vahekord lähedaste veresugulaste vahel


verepulm

massiline või metsik tapmine või haavamine (nt sõjas, võitluses), verine vägivald


vererasv

ainevahetuses (peamiselt maksas) tekkiv loomsete kudede (peamiselt rakuseinte) koostisosa, mis koosneb alkohoolsest ja vähemalt ühest rasvhappe komponendist


vereringe

vere pidev ringlemine organismis; vere ringlemistee (EKSS)


veresaun

suuremat sorti taplus haavatute ja surnutega.


vereseerum

vere vedel koostisosa, vereplasma, millest on eemaldatud fibriin

vere vedel koostisosa, kollakas vedelik, millest on eemaldatud vererakud ja vere hüübimist soodustavad ained


veresoon

inimese ja loomade torujas õõneselund, mida mööda voolab veri


veresoonkasvaja

veresoonkonnast lähtuv sinakaspunane healoomuline kasvaja


veresugulane

sünni poolest sugulane
see, kellel on samad esinevanemad


veresugulus

põlvnemisel rajanev, sünnipärane suhe järglaste ja eellaste vahel

põlvnemisel põhinev, sünnipärane sugulus (EKSS)


veresuhkur

veres sisalduv glükoos; vere glükoosisisaldus


veretunnistaja

usu pärast kannatanud ja hukatud inimene


verev

eredalt, hõõguvalt punane, punane kui veri


verevaene

aneemia all kannatav või sellele omaselt kahvatu, haiglase välimusega


verevalum

veresoontest kudedesse või kehaõõntesse valgunud veri


verevärvnik

verele punast värvust andev ning hapnikku kopsudest kudedesse kandev punaliblede valk


veri

inimese ja loomade veresoontes ringlev hrl punane kehavedelik

punane vedelik inimeste ja loomade keha sees

(selgroogsetel punane) vedelik, mida süda kehas ringi ajab


veriapelsin

tumepunase viljalihaga apelsin
punase viljaliha ja mahlaga apelsin


verigreip

punase viljalihaga greip
punase viljaliha ja mahlaga greip


verihein

valgete või roosakate õitega tugevalt lõhnav rohttaim, mida on kasutatud mh lõikehaavadest verejooksu peatamisel


verikoeranael

mädapõletiku kolle nahas ja nahaaluses koes (moodustub mitmest furunkulist)


verikusesus

haiguslik vere punaliblede esinemine uriinis


veri läheb keema

keegi saab vihaseks, ärritub, erutub või muutub energiliseks, elevaks


verimuhk

suur verevalum kudedes või elundite vahel


verine

verega koos, verd jooksev, veritsev
verd sisaldav, veresegune
selline, kus on verd, verega koos
verega kaetud, verega koos


verirind

vere esinemine pleuraõõnes, pleuraõõnde haiguslikult kogunenud veri


veriroe

veresisalduse tõttu must, tõrvataoline roe


veriroheline

täiesti roheline (millegi kohta, mis on küpsemata, valmimata)


verisool

toiduaine kerge, vähene soolamine enne tarvitamist


verisulis

õrnas eas, kogenematu, (mingil alal) algaja


veri tardub soontes

(väga hirmunud või kohkunud olemise kohta)


veritsustõbi

vere võimetus tardudes kokku minna, millele on iseloomulikud lihase- ja liigesesisesed verejooksud ning haavade kauakestev veritsus

kaasasündinud haigus, mis tekib vereplasma hüübimistegurite vaeguse tõttu


verivaenlane

see, keda vihatakse kogu hingest, leppimatu vaenlane


veri vemmeldab

(millegi või kellegi järele iha tundmise kohta)


verivorst

tanguvorst (või tangu- ja jahuvorst), mille sisusse on segatud verd


verivärske

(hiljuti loodu, tekkinu, ilmunu vms kohta:) äsjane, uus, väga värske


vernalisatsioon

õite moodustumise esilekutsumine ja kiirendamine madalate plusskraadide toimel


vernis mou

(graafikas:) sügavtrükitehnika, mille korral pehme krundiga kaetud metallplaadile läbi paberi tehtud joonistus hiljem söövitatakse


versaal

ainult suurtähtedest koosnev ladina kiri


versioon

sama asja (veidi) teisiti esinev, teatava eripäraga vorm või esitusviis, mis erineb algsest või teisest mingi asjaolu, tunnuse vm poolest

miski, mis on mingi teise asja veidi erinev kuju

tarkvaratoote või faili üks järjestikustest variantidest


verstapost

(murrangulise, suunda andva sündmuse kohta)


vertebraadid

kõrgema närvisüsteemiga loomad, kelle kere sisetoeks on selgroog, mis on ühenduses koljuga, keelikloomade hõimkonna suurim alamhõimkond


vertiigo

haiguslik aisting ümbritseva ringikäimistunde ja tasakaaluhäiretega, inimese keha ruumis orienteerumise häire


vertikaal

otse alt üles või ülalt alla, maa vm pinnaga risti kulgev joon


vertikaalasend

otse alt üles või ülalt alla, maa vm pinnaga risti olev asend


vertikaallõige

eseme mõttelise osa kujutis pikitasandiga lõikamisel (hrl joonisena)


vertikaalne

maa, horisondi vm rõhtsa pinna suhtes (peaaegu) täisnurga all olev


vertikaalplaneerimine

maapinna reljeefi muutmine pinnase tasandamise, lisamise või eemaldamise teel


vertikaalsuund

otse alt üles või ülalt alla, maa vm pinnaga risti minev suund


vertikaaltelg

maa vm pinnaga risti, millegi keskel püstsuunas kulgev (mõtteline) sirgjoon või selline detail


vesi

läbipaistev, värvitu ja lõhnatu looduslik vedelik, mis täidab veekogusid, sajab alla vihmana ning mida kasutatakse joogiks

läbipaistev vedelik, mida kasutatakse joogiks ja pesemiseks ning millest koosnevad näiteks mered, jõed ja järved


vesiehitis

looduslike veevarude kasutamist võimaldav või vee purustavat toimet tõkestav rajatis, hüdrotehniline ehitis

looduslike veevarude kasutamist võimaldav v. vee purustavat toimet tõkestav rajatis (EKSS)


vesiemulsioonvärv

seinte, lagede värvimiseks kasutatav värv, mille sideaineks on sünteeskautšuki vm polümeeri vesiemulsioon ning mida kasutatakse hrl naturaalsest kummist esemete valmistamiseks (nt latekskindad, -kondoomid, -lutid)


vesihernes

vees ujuv juurteta taim, mille lehtedel on põiekesed veeloomade püüdmiseks (Utricularia)


vesijalgratas

pedaalide abil liikuma pandav veesõiduk (lõbusõidu tegemiseks)


vesik

paikne seadis välisveevõrgust vee võtmiseks


vesikana

roostikes pesitsev varesesuurune must valge laubaga lind


vesikasv

pikkade sõlmevahedega püstine võsu vanemate lehtpuude tüvel või okstel


vesikest

kõik maakeral esinevad veed, eelkõige maailmamere vesi


vesi-kirburohi

seisvas magevees või niisketel teeservadel ja jäätmaal kasvav rohttaim


vesikirp

väike mageveevähike, kes ujub kirbu hüppamist meenutavate liigutustega


vesiklaas

vees lahustuv silikaat ja selle vesilahus, nn vedel klaas, mida lisatakse nt tsemendisegule kivistumise kiirendamiseks


vesiklosett

veevarustusega käimla
veevarustusega klosett (EKSS)


vesikond

maa-ala, mille jõed ja ojad voolavad samasse suurde veekogusse (hrl merre või järve)

maa-ala, mille jõed ja ojad voolavad samasse suurde veekogusse (EKSS)


vesikõht

vedeliku kogunemine kõhuõõnde (inimesel või loomal)


vesilained

fikseeriva vedelikuga niisutatud juustesse sõrmedega vormitud lainjas soeng


vesilennuk

veepinnalt startiv ja veepinnale maanduv lennuk


vesileotis

taimedest või nende osadest vees leotamise teel saadud (kange) lahus, mida kasutatakse hrl ravimina


vesilevi

taimede seemnete ja eoste levimine, laialikandumine vee abil

taimede diaspooride (leviste) levimine veekeskkonnas


vesilik

väike pikliku keha ja pika lapiku sabaga kahepaikne


vesilood

vahend, millega määratakse vedelikuga täidetud klaasampullis paikneva õhumulli asendi järgi rõht- või püstsihti


vesilukk

kanalisatsioonitoru vaheosa, milles olev veekiht takistab haisu tungimist ruumi


vesine

rohkesti vett sisaldav, veest läbi imbunud või sellega kaetud, veest märg


vesinik

värvuseta ja lõhnata gaas, mis kuulub kõigi organismide ja vee koostisse, omadustelt mittemetall, keemiline element järjenumbriga 1

suure oksüdeerimisvõimega viskoosne värvuseta vedelik


vesinikblond

kunstlikuna mõjuv, vesinikperoksiidi abil värvitud blond


vesinikkloriidhape

gaasilise vesinikkloriidi vesilahus, mida kasutatakse laialdaselt tööstuses


vesinikperoksiid

suure oksüdeerimisvõimega viskoosne värvuseta vedelik, mida kasutatakse desinfitseeriva või pleegitava ainena (nt haavade puhastamisel, juuste värvimisel, hammaste valgendamisel)


vesiniksulfiid

mädamuna lõhnaga värvuseta väga mürgine gaas


vesiniktsüaniidhape

uimastava mõrumandlilõhnaga värvitu mürgine vedelik (EKSS)


vesinikueksponent

näitaja, mis iseloomustab lahuse happesust või aluselisust ja mis viitab vesinikioonide hulgale aines


vesinikupomm

termotuumareaktsiooni käigus vabaneval energial rajanev pomm


vesinikurelv

termotuumareaktsiooni käigus vabaneval energial rajanev massihävitusrelv


vesipaju

jõe- ja ojakallastel ning kaldavõsastikes kasvav piklike lehtede ja tõusvate okstega põõsas või -puu

jõe- ja ojakallastel ning kaldavõsastikes kasvav paju (Salix triandra)


vesipea

haiguslik seisund, mida põhjustab ajuvedeliku koguse suurenemine koljuõõnes


vesipühvel

troopilise Aasia soistes metsades elav pühvel, kellel on saablit meenutavad sarved


vesipüks

pöörlevat veesammast tekitav õhukeeris (tromb), mis liigub keeristormina veekogu kohal

pöörlevat veesammast tekitav õhukeeris (EKSS)


vesirakk

nahal või limaskestal mingi kahjustuse tagajärjel tekkinud põisjas läbipaistva vedelikuga täitunud moodustis

väike valus koht naha peal (enamasti vedelikku täis)


vesiratas

võllist ja sellel asetsevast rattast koosnev veejõumasin, veeturbiini eellane


vesiravi

magevee välispidine kasutamine raviks ja profülaktikaks


vesirind

vedeliku haiguslik kogunemine kopsukelme õõnde


vesiselge

üheselt arusaadav, täiesti omandatud, probleeme mitte tekitav


vesisinine

kahvatu, nagu veega segatud, veekarva sinine


vesisong

vedeliku haiguslik kogunemine munandi või seemneväädi kestade vahele


vesistama

kurbust, muret, valu vm pisaratega väljendama

kui sa <eki-highlight>nutad</eki-highlight>, siis voolavad su silmadest pisarad, sest sa oled kurb või sul on valus

vesiseks tegema, vett jooksma panema (EKSS)


vesistu

(veekogude rühma, nt veestiku, ka vesikonna kohta)


vesitõbi

vedeliku haiguslik kogunemine kudedesse või kehaõõntesse


vesitõmmis

taimedest või nende osadest vees leotamise teel saadud (kange) lahus, mida kasutatakse hrl ravimina


vesivann

vann veega v. vee jaoks; soojendusviis, kus nõu soojendatava ainega asetatakse teise, veega täidetud nõusse mitte päris selle põhjale; vastav laboriseade (EKSS)


vesi veskile

märgib, et miski on kellelegi või millelegi suureks kasuks


vesiviljelus

kalade, karpide, vähkide ja veetaimede kasvatus basseinides, tiikides vm tehnoloogiate abil, mis on mõeldud toodangu saamiseks suuremas mahus, kui seda võimaldaksid looduslikud keskkonnatingimused

Veeorganismide kasvatus basseinides, tiikides jm., kus nende elutingimusi on võimalik mingil määral kontrollida (EKSS)


vesivill

nahal või limaskestal mingi kahjustuse tagajärjel tekkinud põisjas läbipaistva vedelikuga täitunud moodustis

väike valus koht naha peal (enamasti vedelikku täis)


vesivutt

halvasti lendav, kuid hästi ujuv vesiste paikade lind


vesivõsu

pikkade sõlmevahedega püstine võsu vanemate lehtpuude tüvel või okstel

uinuvast või lisapungast tekkinud tugev pikkade sõlmevahedega püstine oks (võrse) võras või tüvel


veski

(vee, tuule, auru jõul töötav) teravilja jahvatamise seade

ehitis (ja ettevõte), kus see seade paikneb ja teraviljajahvatus toimub

ehitis v ettevõte, kus toimub teravilja jahvatus (EKSS)


veskiking

renn endisaegses veskis, mida mööda vili jooksis kolust veskikivile


veskikivi

(veskis:) üks kahest pealistikku asuvast soonilise sisepinnaga kivikettast, mille vahel toimub vilja jahvatamine

üks kahest pealistikku asuvast soonilise sisepinnaga kivikettast, mille vahel toimub vilja jahvatamine (EKSS)


veskikivina kaelas

kellelegi või millelegi suureks koormaks


veskiline

veskile mineja, seal olija või sealt tulija

veskile mineja, seal olija v. sealt tulija


veskiratas

võllist ja sellel asetsevast rattast koosnev veejõumasin, veeturbiini eellane


veskitamm

vett paisutav rajatis vesiveski juures
vesiveski tamm (EKSS)


vest

ilmakaar, kuhu loojub päike (põhjast 90° vastupäeva)

meesterõivastusest pärinev, algselt kuue all kantud käisteta pihakate (EKSS)


vestaal

antiikajal Vesta templis igavest tuld valvanud preestritar

Vesta templis igavest tuld valvanud preestritar, Vesta neitsi (EKSS)


veste

kerges ja vabas vormis lühijutt
humoristliku laadiga följeton
kerges ja vabas vormis lühijutt (EKSS)


vesteline

humoristlikus, kerges ja vabas vormis esitatud, följetonile või vestele omane


vestern

Metsiku Lääne elu kujutav (hoogne) seiklusfilm v kirjandusteos


vestibulaarelund

sisekõrvas paiknev tasakaalu hoidmise ja ruumis orienteerumise elund


vestibüül

vanarooma elamus aatriumi ja välisukse vahele jääv väike ruum (EKSS)


vestlema

kellegagi kõnelema, mingil teemal mõtteid vahetama

mõtteid vahetama, vestlema kellegagi; juttu ajama, vestlema, midagi läbi arutama (EKSS)


vestlus

kellegagi (pikemalt) rääkimine, kõnelemine

see, kui kaks või enam inimest omavahel juttu ajavad, vestlevad


vestlussaade

peamiselt sundimatut jutuajamist edasiandev saade (veebis, televisioonis vm)

saade, milles tuntud inimsed v. arvamusliidrid arultevad mingi teema üle või vastavad publiku küsimustele


vestlussõnastik

võõrkeeles vestlemiseks kõige tarvilikumaid sõnu ja lauseid sisaldav tõlkesõnastik


vestma

puud voolima
puust midagi lõikama või tahuma


vetarst

veterinaaria alal tegutsev, loomi raviv arst


vetehaldjas

rahvausundis veekogu kaitsevaim, vees elav haldjas


vetelpääste

uppujate päästmist ja veeõnnetuste vältimist hõlmav tegevusala


vetemäng

(vee muutliku, vahelduva liikumise kohta)


veterinaaria

loomorganismi normaalseid ja haiguslikke protsesse käsitlev teadus, mis hõlmab loomatervishoidu ja loomade pidamise õpetust


veterinaarne

veterinaaria alale kuuluv, veterinaariasse puutuv, sellega seotud


veto

keeld, eriti riigipea keeld seadust kinnitada, vormistada või välja kuulutada


vetruma

korduvalt paindesse minema ja siis esialgset kuju või asendit taastama, vedrutaoliselt üles-alla liikuma


vets

spetsiaalne ruum urineerimiseks ja roojamiseks

ruum, kuhu sa lähed, et näiteks uriinist vabaneda


vetsupaber

tualetis pühkimiseks kasutatav pehme paber

pehme paber, millega inimene tualetis oma tagumikku pühib


vetsupott

suur istmega anum tualettruumis
suur istmega anum WC-s


vett segama

moonutades, vassides midagi esitama, asja segaseks ajama, jutuga keerutama, hämama


vett vedama minema

raisku minema, kaotsi minema
nurjuma, ebaõnnestuma


via dolorosa

Jeesuse teekond Kolgata mäele
Kolgatale viiv tee
palverännak mööda seda teed


viadukt

sügavast orust, teest vms üle viiv sild, kuivamaasild (EKSS)


vibalik

(inimese või noore puu kohta:) pikk ja peenike


vibama

(sõiduki kohta:) otsesuunast (kord ühele, kord teisele poole) kõrvale kalduma või libisema


vibe

eriline meeleolu või tunne, mille tekitab teatav koht, sündmus, muusikapala vms


vibraato

lauldes hääle või pilli mängides heli väristamine (EKSS)


vibraator

mehaanilist võnkumist tekitav seade või seadmeosa

juhtmelõik v. varras, millega tekitatakse elektromagnetvõnkumist (kasut. antennina v. selle osana)


vibriss

(imetajatel:) kompimiselundina talitlev harjasetaoline karv


vibujas

kitsas, pikk ja kaarjas
loogana painduv või vetruv


vibukannel

poognaga mängitav 3-4 keelega Eesti rahvapill


vibulaskur

vibuga märki laskja, hrl vibusportlane
vibukütt, vibuga relvastatud sõdalane


vibupill

keelpill, millel heli tekitatakse poognaga


vibur

liikumisvahendina talitlev niitjas rakujätke nt ainuraksetel, bakteritel, spermidel

liikumisvahendina talitlev niitjas rakujätke ainurakseil, bakteritel, spermidel jm


vibutama

kätt, sõrme, mingit eset vm edasi-tagasi või üles-alla liigutama, millegagi vehkima, hrl millestki märkuandmiseks


vibutus

käega, mingi esemega vm üles-alla või edasi-tagasi liigutamine, hrl millestki märkuandmiseks

(võimlemisel:) käte, jalgade v. kere väikese ulatusega liigutus (ette, kõrvale v. taha)


video

ühe või mitme pildina kuvamiseks sobiva vorminguga andmed


videoblogi

video vormis peetav päevik, mis sisaldab ajaliselt järjestatud perioodilisi ülesvõtteid ning võib olla avalik ja kommenteeritav


videofilm

videokaameraga üles võetud film
videosalvestatud (kino)film


videokaamera

väikesest telekaamerast ja videomagnetofonist koosnev seade, mis salvestab nähtava pildi ja selle juurde kuuluva heli andmekandjale elektrisignaalina

seade, millega saab filmida, videoid teha


videoklipp

lühike, mõneminutine videosalvestis, nt muusikapala, reklaam


videokonverents

nõupidamine, kus vähemalt kahes eri paigas asuvad osalejad on ühenduses telekommunikatsioonivahendite abil

telekonverents, kus lisaks kõne, teksti ja graafika edastusele edastatakse ka osalejate reaalajas kujutisi


videomagnetofon

seade pildi ja selle juurde kuuluva heli salvestuseks magnetlindile ning salvestatu taasesituseks


videoprojektor

seade, mis võtab arvutist vm seadmest vastu videosignaali ja projitseerib sellekohase kujutise seinaekraanile


videosalvestis

videosalvestuse tulemus, milleks on nähtav pilt ja heli hiljemaks taasesituseks


videosalvestus

nähtava pildi ja selle juurde kuuluva heli salvestamine infokandjale hilisemaks taasesituseks, videosalvestamine


videosild

ühendus eri kohtades asuvate inimeste vahel, kus üksteist nähakse ja kuuldakse sidekanalite kaudu


videv

nõrga valgusega, udune, natukene pime
nõrga valgusega, pisut pime


videvik

õhtune hämar aeg enne ööpimeduse saabumist


videvikuline

videviku ajal aset leidev, videvikuga iseloomustatav


vidin

pääsukeste jt väikeste lindude kiire ühtlane (pehme) heledakõlaline häälitsemine


vidistama

(pääsukeste jt väikeste lindude kohta:) kiirelt ja heledakõlaliselt häälitsema, pikalt, ühtlaselt siutsuma


vidukil

(silmade kohta:) kissis, pilukil
(silmalõike kohta:) kitsa avaga


viga

eksimus millegi, nt reegli või tõsiasja vastu, kõrvalekaldumine õigest sooritusest

see, kui sa teed midagi valesti, näiteks eksid mingi reegli vastu

eksimus reegli, normi, standardi, fakti vms. vastu, kõrvalekaldumine õigest sooritusest (EKSS)


vigane

selline, kus on vigu, seetõttu ebaõige, väär


viga saama

õnnetuses vm olukorras vigastusi saama või katki minema


vigastama

kehalisi vigastusi, haavu tekitama
vigastusi, haava või haavu tekitama
haavu või vigastusi tekitama


vigastus

välis(t)e teguri(te) mõjul tekkinud füüsiline kahjustus hrl inimesel või loomal

see, kui mingi kehaosa trauma tagajärjel katki läheb, kannatada saab


vigel

(peamiselt Lõuna-Eesti murretes:) hang või hark


vigiil

öine jumalateenistus katoliku kirikus suuremate kirikupühade eel (nt ülestõusmispühade eel)


vigiilia

öine jumalateenistus roomakatoliku kirikus suuremate kirikupühade eel (EKSS)


vigisema

virilalt, hädaldades rahulolematust väljendama või muret kurtma

vaikselt, hädiselt nutma, soiguma, millegagi mitte rahul olema


vigur

vallatu, üleannetu, (veidi) ulakas tegu või ettevõtmine, mis pälvib hrl leebet suhtumist


vigurdama

midagi mitte tõsimeeli rääkima või tegema


vigurivänt

inimene, kes teeb vempe, üleannetusi, koerusi


vigurlend

õhusõiduki keerukas muutuva suunaga lend (hõlmab nt kruvijoonelist lauglemist või tõusu, surmasõlme ja püstpööret)


vigurpudel

erilise kujuga pudel (nt olendi või eseme kujuga)


viha

vaenulikkuse ja ärritatusega seotud tugev tunne, äge pahameel või sallimatus

tugev tunne, mis sul tekib, kui on juhtunud midagi, mis on sinu meelest halb ja ebaõiglane

ülemäärane ja kontrollimatu viha, üks seitsmest surmapatust


vihakuritegu

süütegu, mis on toime pandud põhjusel, et vaenatakse kedagi tema rassilise, rahvusliku, usulise või muu rühmakuuluvuse tõttu


vihakõne

solvang kellegi rassi, usu, soo, seksuaalse orientatsiooni vm suhtes sõnavõtus, kommentaaris vm

avalik suuline või kirjalik arvamusavaldus, millega isikute gruppi ähvardatakse, solvatakse või alandatakse tulenevalt nende rassist, nahavärvist, rahvuslikust või etnilisest päritolust, usust, puudest või seksuaalsest orientatsioonist


vihamees

viha pidav inimene (oma vastase, vihaaluse suhtes)


vihane

nii iseloomustatakse inimest, kes tunneb tihti viha ja väljendab seda oma tegevuses


vihastama

kelleski viha tekitama, viha tunnet esile kutsuma


vihastuma

väga pahaseks, vihaseks saama
kurjaks, vihaseks saama


vihatuli

(vihase silmavaate, pilgus nähtava viha kohta)


vihavaenlane

see, keda vihatakse kogu hingest, leppimatu vaenlane


viherpuu

asteldega lehtpõõsas või madal puu mustade, pruunide või punaste viljadega


vihik

pehmete kaante vahele köidetud kimp kokkumurtud paberipoognaid kirjutamiseks (peamiselt koolitarbena)

pehmete kaante vahele kinnitatud paberist lehed, kuhu õpilased koolis kirjutavad


vihin

hoogsast, kiirest liikumisest ja (hooga) millegagi kokkupuutest tekkiv terav kõrgetooniline heli


vihisema

õhus hoogsalt, kiirelt liikudes või lenneldes või millegagi kokkupuutes teravat kõrgetoonilist heli tekitama


vihitaja

veekogude kaldail pesitsev lõokesesuurune pruunikas-valge lind


vihjama

kaudselt mainima või märku andma, mõista andma

mainima, kuid mitte otse, vaid teiste sõnadega, vihjet andma

mitte otse teatama, millelegi tähelepanu juhtima


vihje

kaudne ütlus või märguanne, aimata laskmine

miski, mis pole öeldud otse, vaid teiste sõnade kaudu


vihkama

kellegi või millegi suhtes vaenulikult meelestatud olema, kellegi või millegi vastu viha tundma

vihaga tundma, et mingi inimene või asi ei meeldi sulle üldse

kellegi suhtes vaenulikult meelestatud olema, kellegi vastu sügavat viha tundma (EKSS)


vihkamine

äge sallimatus ja vaenulikkus, püsiv viha hrl kellegi vastu


vihm

atmosfääri kondenseerunud aurust tilkadena langev (tulev, kukkuv) vesi


vihmakass

kollase sulestikuga rästasuurune laululind


vihmakeep

vihma eest kaitsev vettpidavast materjalist (varrukateta) riietusese

kilest riideese, mis kaitseb sind vihma eest


vihmakumm

(hrl motospordis:) vihmase ilma korral kasutatav rehv


vihmamantel

vihma eest kaitsev vettpidavast materjalist mantel

sellisest materjalist mantel, mis kaitseb sind vihma eest


vihmamüür

(tugeva vihma kohta, sageli eemalt vaadatuna)


vihmane

(ilma, ajavahemiku kohta:) selline, mil palju vihma sajab, (sagedase) vihmaga


vihmaperiood

regulaarselt korduv vihmasadude aeg troopikaaladel

üks kahest aastaajast troopilises kliimas


vihmasadu

veepiiskade langemine pilvedest, vihma sadamine


vihmauss

mullas elutsev, rõngakujulistest lülidest koosneva kehaga uss, kes tuleb maapinnale öösiti või vihmasel päeval

väike roosa uss, kes elab mulla sees ja kes tuleb maapinnale öösel või vihmasel päeval

mullas elutsev harjasuss, keda võib maapinnal näha hrl. pärast tugevat vihmasadu


vihmutama

vihmutiga niisutama
(kerget) vihma sadama (EKSS)


vihmuti

seade, mis paiskab ja pihustab vett õhku ning mida kasutatakse nt põllu kastmiseks

veetoru sõeljas otsak (näiteks dušil, kastekannul) (EKSS)


viht

massi mõõduna kasutatav teadaoleva massiga (sangaga) metallkeha kangkaaludega kaalumisel


vihtuma

midagi hoogsalt, tarmukalt tegema (ka rõhutades teise verbiga väljendatud tegevuse intensiivsust)


vihur

tugev, suure purustusjõuga õhukeeris, mis liigub maismaa kohal


vihuti

kiusu ajamiseks, midagi või kedagi trotsides, kiuste


vihuviimane

(rõhutavalt:) kõige viimane, iga viimane vms


viibe

märguannet, tervitust, jumalagajättu, osutust vms väljendav käeliigutus


viibija

mingis kohas, asutuses või olukorras vm olija või sinna tulnud, selles osalev isik


viibima

kuskil olema, asuma
pikemat aega kuskil olema või asuma


viibimata

selsamal hetkel, väga lühikese aja jooksul, aega viitmata


viib keele alla

(toidu või joogi kohta:) on väga hea, tõeliselt maitsev


viibutama

kätt, sõrme, mingit eset vm edasi-tagasi või üles-alla liigutama, millegagi vehkima, hrl millestki märkuandmiseks


viibutus

käega, mingi esemega vm üles-alla või edasi-tagasi liigutamine, hrl millestki märkuandmiseks


viide

millelegi osutav nõuanne, näpunäide, vihje vms

andmed tekstis kasutatud allika kohta; ühest kohast teise juhatav märge teatme- v. teadusteoses vm. (EKSS)


viiekas

rahatäht, mille väärtus on viis ühikut (nt viieeurone)


viiekümneline

rahatäht või münt, mille väärtus on 50 ühikut (nt 50-sendine, 50-eurone)


viiekümnes

(järgarv:) järjestuses või järjekorras 50.


viieline

rahatäht või münt, mille väärtus on 5 ühikut(nt 5-eurone, 5-sendine)


viiemees

viitele õppija, väga hea õpilane
klassi parim õpilane; klassivanem.


viiesajaline

rahatäht, mille väärtus on 500 ühikut (nt 500-eurone, 500-kroonine)


viiesajas

(järgarv:) järjestuses või järjekorras 500.


viietärniline

(hotelli taset näitava tähise kohta:) viie tärniga, kõrgeimasse kvaliteedijärku kuuluv


viiger

Eesti merede tavaline laiguline jässakas, tumeda karvaga hüljes


viigerhüljes

Eesti meredes tavaline laiguline hüljes (Pusa hispida)


viigikaktus

lapikute lülide ja tugevate asteldega kaktus, mille söödav vili meenutab viigimarja


viigimari

(hariliku) viigipuu sibulakujuline, palju väikseid seemneid sisaldav mahlane vili


viigiseis

(spordis:) viigiline seis
(jõudude tasakaalu kohta)


viik

vedeliku, energia vms juhtimine kuskilt välja, kuhugi sisse, millestki mööda vm

selleks kasutatav detail või tarind (nt sisseviik, väljaviik, möödaviik)


viikima

pükstele viike sisse pressima
viike sisse pressima (EKSS)


viiksatama

(väikeste lindude, loomade, ka esemete kohta:) lühidat peenikest, nõrka häälitsust või heli kuuldavale tooma


viiksuma

(väikeste loomade ja lindude kohta:) heledalt ja katkendlikult häälitsema

(loomade ja lindude kohta:) peenikest katkendlikku häält kuuldavale tooma


viil

murdkatuse otsa sulgev seinapind; sellekujuline piire akna v ukse kohal


viilak

mingist toiduainest lõigatud (suur) lapik tükk


viilung

raami sisse käiv (puit)tahvel, tahvelukse osa

karneri ülaserva ja veegrite vahel piki puitlaeva kulgev 10–15 cm laiune ava kaarte vaheruumide õhutamiseks ja kuivatamiseks


viiluväli

viilkatuse otsa sulgev hrl kolmnurkne seinapind


viima

midagi või kedagi toimetama kusagilt kuhugi, kellelegi või ära

kuhugi minnes kedagi või midagi kaasa võtma


viimaks

kaua kestnud tegevuse või olukorra järel

millegi eelneva või eelnenu järel, lõpus.(EKSS)


viimane

ruumiliselt millegi lõpus, tagaotsas olev, järjestust, loendit või rida lõpetav

selline, kes või mis on kõige lõpus või taga, tuleb pärast teisi

selline, mis millestki vähenevast, lõppevast, kaduvast veel järel on


viimane mohikaanlane

(mingi inimgrupi, rühmituse vms viimase esindaja kohta)


viimane piisk karikas

(asjaolu kohta, mille peale kellegi kannatus katkeb)


viimane sõna

(teaduses, tehnikas vm:) miski uudne, moodne, hiljuti esile kerkinud


viimaseaegne

viimasel ajal, hiljuti toimunud, olnud, tehtud vms


viimase peal

(märkib, et miski või keegi on parim, uusim, ilusaim, ülim vms)


viimase tuhande peal

kriitilises seisus (nt otsakorral, läbi kulumas, kohe juhtumas)


viimast austust avaldama

lahkunuga tema kirstu juures kombekohaselt hüvasti jätma

auandmise või leinaseisakuga kedagi mälestama


viimatine

viimati toimunud, olnud, peetud, tehtud vms


viimistlus

stseeni geomeetria, värvuste, tekstuuride, valgustuse ja muude omaduste teisendamine pildiks


viimseni

täies ulatuses või täiel määral, täielikult, täiesti


viimne kohtupäev

ristiusus maailma lõpu päev, kus taastulnud Kristus mõistab kohut kõigi elavate ja surnute üle, meile tuntud maailma või olemise lõpp


viimne tund

(kellegi suremise, millegi eksisteerimise lõpu aja kohta)


viimsepäevapühak

Ameerikas 19. sajandil tekkinud kristliku usuliikumise, Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kiriku liige


viin

peamiselt teraviljast või kartulist saadav kange värvitu alkohoolne jook, mis sisaldab vett ja destilleeritud etanooli

alkoholi sisaldav kange jook, mis näeb välja nagu vesi


viinaajamine

endisaegne viinavalmistamine mõisa viinaköögis või koduste vahenditega


viinakivi

viinamarjaveinide valmistamisel kõrvalsaadusena tekkiv kristalne aine, mida kasutatakse toiduaine- ja keemiatööstuses (nt küpsetuspulbris)


viinakoda

feodaalajal mõisa juures asunud töökoda viina valmistamiseks


viinakuu

aasta 10. kuu, põhjapoolkeral teine sügiskuu


viinamaias

alkoholi armastav, alkoholi pruukima kalduv


viinamarjasuhkur

lihtsuhkur, mida leidub kõikides puuviljades ja marjades, eriti rohkesti aga viinamarjades


viinane

alkoholijoobes, alkoholi tarvitanud olekus

selline, kes on joonud nii palju alkoholi, et ei suuda enam selgelt mõelda või rääkida


viinanina

alkoholi armastav inimene, kõva viinavõtja, joodik


viinapuu

lõunamaine ronitaim, mida kasvatatakse tema mahlakate viljade, viinamarjade pärast


viinasokid

(rahvapärane võte palaviku alandamiseks:) jalga pandavad viinaga niisutatud sokid, millele vahel tõmmatakse peale villased sokid


viinauim

alkohoolse joogi tarvitamisel tekkiv uimasus ja joove


viinavend

(alkoholi armastava inimese, kõva viinavõtja kohta


viina viskama

(ohtralt, kanget) alkoholi jooma, viina võtma


viiner

väike keeduvorstike, mida hrl süüakse soojalt


viinusk

peamiselt teraviljast või kartulist saadav kange värvitu alkohoolne jook, mis sisaldab vett ja destilleeritud etanooli

alkoholi sisaldav kange jook, mis näeb välja nagu vesi


viip

(arvutis:) ekraanile või käsurea algusse ilmuv märgis, mis näitab interaktiivse programmi valmisolekut


viipama

kätt tõstma ja liigutama tervituseks, märguandeks või millelegi osutamiseks

kasutajalt andmeid nõudma, näit. viipa väljastades (EKSS)


viipuma

(rippudes, käes hoituna) edasi-tagasi liikuma


viir

pikk ja kitsas riba või ala millegi pinnal, mis muust eristub hrl värvi poolest

muust pinnast erinevat värvi joon, näiteks riietel


viirang

lennuki täispööre rõhttasandis (vigurlennu elemente) (EKSS)


viirastama

irreaalse kujuna, vaimuna ilmuma või paistma


viirastus

silme ette ilmuv ebamäärane irreaalne kuju, (surnu) vaim

nägemismeelega tajutav näilikkus, silmapete


viirastuslik

viirastust meenutav või sellele omane: irreaalne, näilik, nägemuslik vms


viirg

hrl. värvuselt muust pinnast eristuv pikk kitsavõitu riba v. joon


viirgkülv

seemnete külvamine, kus kaht (või enamat) kitsa vahega seemnerida eraldab järgmisest reapaarist laiem vaheltharitav reavahe


viirukipann

metallnõu viiruki suitsutamiseks jumalateenistusel vm


viiruline

triipe omav, triipudega, triibumustriline


viirusekandja

haigustunnusteta inimene või loom, kelle organismis leidub teatud viirus


viirusekandlus

teatud viiruse olemasolu haigustunnusteta inim- või loomorganismis


viirusetõrje

arvutiviiruste otsimine ja kõrvaldamine ning arvuti kaitse viiruste eest


viirusetõrjeprogramm

programm arvutiviiruste avastamiseks ja kõrvaldamiseks


viirusetüvi

püsivate omadustega viirusevariant või geneetiline alltüüp


viirusevaba

viirus(t)est nakatamata, ilma viirus(t)eta


viirushaigus

viiruse põhjustatud haigus inimesel, loomal või taimel


viirusinfektsioon

nakkus, mis on põhjustatud viiruse tungimisest organismi, nakatatus viirusega


viirustõrje

arvutiviiruste otsimine ja kõrvaldamine ning arvuti kaitse viiruste eest (EKSS)


viirutus

peen rööpjoonestik mingil pinnal (nt joonisel objektide eristamiseks, vormide plastilisuse kujutamiseks)


viisil

koos eelneva sõnaga väljendab, kuidas või mismoodi miski toimub

(väljendab võrdlust eelneva nimisõnaga:) kellegi sarnaselt, nii nagu


viisakalt

hea käitumise tavasid ilmutavalt
hea käitumisviisiga, kasvatatud moel


viisakas

hea käitumise tavasid järgiv või neile vastav, heade kommetega

nii iseloomustatakse inimest, kel on head käitumismaneerid


viisakord

kord, mille kohaselt riigipiiri saab ületada üksnes viisa olemasolul

viisa väljaandmise tingimused ja korraldus


viisakus

hea käitumise tavasid järgiv ülalpidamine

(sotsiaatsetele) normidele vastavad käitumisviis


viisakusavaldus

(kombekohane) viisakust väljendav ütlus, tegu vms


viisakusetu

viisakusnõudeid mittearvestav, häid kombeid eirav

halbade kommetega, hea käitumise tavasid mitte järgiv


viisakusvestlus

kerge seltskondlik vestlus, milles sügavuti ei minda


viisi

(rõhutab millegi rohkust või ajalist pikkust:) (pikem) rida teatud võrdseid üksusi järjest


viisipill

meloodiat esitav muusikariist (nt viiul, tšello)


viisipärane

hea käitumise tavasid järgiv, kombekohane


viisirikas

(hääle, heli kohta:) kaunilt kõlav, viisilt mitmekesine


viisiütlev

(grammatikas:) kääne, mis väljendab tegevuse vm viisi ning mille vormid on eesti keeles säilinud määrsõnaliste väljenditena (nt <eki-foreign>pikisilmi, värisevi käsi</eki-foreign>)


viiskand

korrapärane viieharuline tähekujund (maagilise märgina, sümbolina), mis on moodustatud ühe katkematu joonega


viiskõla

viiest (tertsidena asetatud) helist koosnev akord, mille äärmised helid moodustavad nooni


viisnurk

tasandiline kujund, millel on viis tippu, mis on ühendatud sirglõikudega


viitaeg

aeg, mis kulub millegi toimimise alguseni


viitama

(käega viibates) suunda või kohta näitama


viitesuhe

suhe sõna vm tähistaja ja välismaailma objekti (ehk referendi) vahel


viitseadmiral

kontradmiralile järgnev ja admiralile eelnev kõrgem ohvitseri auaste Eesti jt riikide mereväes


viitsima

millekski ettevõtlikkust, energiat, tahtmist omama

<eki-foreign>(tavaliselt eitavas lauses)</eki-foreign> olema nõus midagi tegema, selleks oma energiat kulutama


viitsütik

sütik, mis paneb lõhkelaengu plahvatama teatud viivitusega

sütik, mis paneb lõhkelaengu plahvatama teat. viivitusega (EKSS)


viiuldaja

viiulimängija (hrl professionaalne muusik)


viiulikunstnik

viiulimuusika interpreteerija, meisterlik viiuldaja


viiulivõti

noodivõti, mis määrab esimese oktavi sol'i asukohaks noodijoonestiku teise joone


viiulivärv

nendega keetmisel saadav tumesinine värvus


viiv

väga lühike ajavahemik, mille jooksul midagi toimub, esineb vms


viivis

rahasumma, mida nõutakse rahalise vm kohustuse mitteõigeaegse täitmise eest

raha, mida sa pead maksma lisaks, kui sa pole mingit makset tähtajaks sooritanud

makse, mida nõutakse rahalise vm. kohustuse täitmisega viivitamise eest


viivitama

midagi mitte kohe või mitte õigel ajal tegema, millegi tegemisega ülearu kaua ootama


viivitamata

selsamal hetkel, väga lühikese aja jooksul, aega viitmata

lähema aja jooksul; nii kiiresti, kui võimalik


viivitamatu

edasilükkamatu, kohest teokstegemist nõudev


viivitus

paus, seisak millegi toimimisel või tegemisel, millegi edasilükkumine ajas

ajavahemik, mis kulub elektrisignaalil elektriahela v. ruumiosa läbimiseks (EKSS)


viivitusaeg

aeg, mis kulub millegi toimimise alguseni


vikaar

vaimulik, kes aitab teenida mitmes koguduses, ametisse pühitsetud vaimuliku asetäitja või abiline

ametisse pühitsetud vaimuliku asetäitja või abiline (EKSS)


vikerkaar

taevas vaadeldav spektrivärvustes kaar, mis tekib hrl päikesevalguse murdumisel ja peegeldumisel veepiiskades

värviline poole ringi kujuga nähtus taevas, mis tekib vihma ja päikese mõjul

optiline nähtus, mille põhjustab päikesekiirte murdumine ja peegeldumine vihmapiiskadelt


vikerkaarevärv

valguse nähtava spektri värv (violett, tumesinine, sinine, roheline, kollane, oranž, punane)


vikerkaarevärviline

vikerkaare värvidega
paljude eri värvidega


vikerkest

pupilli ümbritsev silma osa, mille pigmendist sõltub silmade värvus


vikk

Köitraagude ja pikerguste kauntega liblikõieline taim (EKSS)


vikkel

ažuursed, sakilised või sirged mustrijooned varrastel kootud esemetel

varrastel vaheldumisi parem- ja pahempidi, juurdeloodud ja kokkuvõetud või ülestõstetud silmadega kududes saadud reljeefse või pitsilise pinnaga kiri; sakilised või sirged mustrijooned varrastel kootud esemetel


vildakselgsus

lülisamba kõverdumus külgsuunas
lülisamba kõverdumus külgsuunas (EKSS)


vildik

pika säärega viltsaabas, millele hrl saab kalossi otsa tõmmata


vildikas

kirjutusvahend, mille vildiribast südamik on immutatud tindiga

kirjutamiseks mõeldud märja otsaga ese. Vildikas teeb paksemat joont kui pastakas, aga peenemat joont kui marker


vildistama

kraasitud villa nõnda töötlema, et villakiud kinnituksid omavahel ja moodustuks vilt


vilekontsert

paljude inimeste vali vilistamine (hrl pahameele-, vahel ka tunnustusavaldusena)


vilepill

huuliku ja sõrmeaukudega torujas muusikariist, rahvapärane puhkpill

huuliku ja sõrmeaukudega torujas puidust, metallist või plastmassist muusikariist


vilepuhumine

avalikkusele organisatsioonis toimunud väärast käitumisest, ebaseaduslikust tegevusest vms teada andmine


vilets

omadustelt, kõlblikkuselt või tasemelt ebarahuldav, vähene või puudulik, seetõttu sobimatu (kasutamiseks, tegevuseks vms)

selline, kelle või mille omadused või kvaliteet ei vasta nõuetele, ootustele


viletsake

üsna vilets, (omadustelt, tasemelt, seisundilt) kehvapoolne


viletsamini

rohkem halvasti, millegi poolest halvemini


viletsavõitu

omadustelt, olemuselt veidi või üsna kehv, võrdlemisi vilets


viletsus

olukord, kus normaalne elu on takistatud raha, toidu vm ebapiisavuse tõttu


vilgas

erksalt, teotahteliselt tegutsev või toimiv, teotahet, tarmukust väljendav

erksa meelega, kiiresti, kärmelt reageeriv


vilgukivi

ülihea lõhenevusega, klaasja läikega ja väikese kõvadusega, kivimeid moodustav kihilise ehitusega mineraal


vililane

(inimesel jt imetajatel:) organism emakasisese arengu hilisemas järgus


vilistlane

mingi kooli lõpetanu
mingi kooli lõpetanu (EKSS)


viljaandam

feodaalajal talupojalt mõisale nõutud andam viljana


viljakale pinnale langema

(millegi kohta, mis annab tulemust, on tulemusrikas)


viljakandeiga

vanusejärk, mille kestel viljapuu või marjapõõsas kannab rohkesti vilja


viljakandev

(põllumaa kohta:) rikkalikku, rohket saaki andev


vilja kandma

(taimede kohta:) saaki andma
saaki andma


viljakandmatu

(taimedega ühenduses:) selline, mis ei anna saaki või kus midagi ei kasva


viljakanne

(viljapuude ja -põõsaste kohta:) saagi andmine


viljakas

(inimese kohta:) võimeline järglasi saama, võimeline paljunema


viljakeha

tihedalt põimunud seeneniitidest moodustis, see osa seenest, mida korjatakse


viljakest

sigimiku seinast arenenud, seemet v. viljaliha kattev kest (EKSS)


viljakoristus

(teravilja kohta:) saagi niitmine, kogumine ja hoidlasse vedamine


viljakoristusmasin

masin viljakoristuseks, nt teraviljakombain, viljaniiduk, rehepeksumasim


viljakus

järglaste saamise või andmise määr
järglaste andmise määr (EKSS)


viljaliha

marja, puu- või köögivilja koorealune lihakas osa


viljandlane

Viljandi (või Viljandimaa) (põlis)elanik (EKSS)


viljapea

teravilja tipmine osa, milles valmivad viljaterad


viljapeksumasin

masin, millega pekstakse peamiselt teravilja


viljapuhasti

seade teravilja- jt põllukultuuride seemne puhastamiseks ja sorteerimiseks


viljapõld

teravilja all olev põld
teravilja all olev põld (EKSS)


viljasaak

põllul kasvatatud teraviljast kogutud viljaterade seemned kogumina


viljasoomus

okaspuu käbi kattesoomuse kaenlas paiknev suur ja lihakas soomus


viljastama

seemneraku ühendamisel munarakuga loodet arenema panema


viljatu

(inimese vm elusolendi kohta:) võimetu järglasi saama, paljunemisvõimetu


viljatus

hrl inimese võimetus järglasi saada, paljunemisvõime puudumine


viljaveski

(vee, tuule, auru jõul töötav) teravilja jahvatamise seade

ehitis (ja ettevõte), kus see seade paikneb ja teraviljajahvatus toimub


viljavihk

keskelt kokku seotud viljasülem
vihku seotud teravili (EKSS)


viljelema

millegagi (loovalt) tegelema, midagi kasutama, ellu viima


viljelus

kultuurtaimede kasvatamine, maa-, põlluharimine


vilk

ülihea lõhenevusega, klaasja läikega ja väikese kõvadusega, kivimeid moodustav kihilise ehitusega mineraal

silikaatide hulka kuuluv, kivimeid moodustav kihilise ehitusega mineraal


vilksama

hetkeks nähtavale tulema või nähtaval olema

kiiresti (silme eest või mõttest) läbi liikuma


vilksamisi

(justkui) möödaminnes, pooleldi varjatult


vilksuma

(valguse, tule kohta:) korduvalt lühikeseks ajaks nähtavale tulema ja siis kaduma


vill

nahal või limaskestal mingi kahjustuse tagajärjel tekkinud põisjas läbipaistva vedelikuga täitunud moodustis

väike valus koht naha peal (enamasti vedelikku täis)

nahal v. limaskestal mingi kahjustuse tagajärjel tekkinud põisjas läbipaistva vedelikuga täitunud moodustis (bulla) (EKSS)


villa

esinduslik eramu (linna servas või maal)

vanarooma maamaja v -majand, ka suurmaaomandi keskus, elu- ja majandushooned


villajõudlus

looma, hrl lamba võime anda kindlas ajavahemikus mingi kogus villa


villakhiir

väga pehme ja tiheda karvkatte ning koheva sabaga sinakashall Andide näriline


villakiud

villa üks peeni osakesi
(mitmuses:) need kogumina


villakraas

kahest metallhaakidega kaetud lauakesest koosnev tööriist villa kohevaks harjamiseks enne ketramist


villane

villakiust tehtud või töödeldud (kedratud, kootud, heegeldatud)

tehtud villast või riidest, mis sisaldab villa


villavaha

lambavillast eraldatud kollakas rasvataoline aine


villi

villiliseks, selliseks, kus on vesivill(e)


villis

vesivillidega, villiliste rakkudega
teatud maastikuauto


villkarv

looma pealiskarva all olev peenikestest, õrnadest karvadest karvkate või selle üksik karv


villtakjas

takjas, mille purpursed õisikud on rohke võrkja villaga

kaheaastane ühekojaline rohttaim korvõieliste sugukonnast takja perekonnast


villtõbi

autoimmuunne nahahaigus, mida iseloomustavad suured villid nahal ja limaskestadel


viltima

kraasitud villa nõnda töötlema, et villakiud kinnituksid omavahel ja moodustuks vilt


viltpliiats

kirjutusvahend, mille vildiribast südamik on immutatud tindiga

kirjutamiseks mõeldud märja otsaga ese. Vildikas teeb paksemat joont kui pastakas, aga peenemat joont kui marker


viltu kiskuma

(vägisi, tahtmatult) valesti või kehvasti minema


viltune

viltuses, kaldu asendis olev, mitte püstne ega rõhtne


vilturiie

(riide paiknemise kohta lõike all, kui lõige on asetatud lõimelõnga suuna suhtes diagonaalselt)


vilu

(hrl ilma, õhu kohta:) ilma päikeseta ja seetõttu jahe, mitte päris külm


vilumus

õppides ja harjutades omandatud, osalt automaatseks muutunud oskus teha midagi otstarbekalt ja tulemuslikult


vilunud

milleski osav ja oskuslik, vilumust omav


vimb

lamedaküljelise kehaga magevee- või siirdekala

lamedaküljelise kehaga magevee- v. siirdekala (Vimba vimba)


vimpel

kitsas kolmnurkne või otsast pääsusabana hargnev lipp

kitsas kolmnurkne v. otsast pääsusabana hargnev lipp (EKSS)


vimperg

(gooti arhitektuuris:) kaunistatud (terav, kitsas) pind portaali, akna või niši kohal

gooti arhitektuuris sageli rikkalike skulptuurkaunistustega viilutaoline ehisvorm portaalidel ja akendel, mille ülesandeks on katta rõhtjooni ning rõhutada vertikaalset elementi


vina

udu-, suitsu- vms kiht või viir, mis muudab nähtavuse ebaselgeks, hägusaks


vinanohu

kroonilise nohu vorm, mille puhul ninas tekivad roiskuvad koorikud, mis levitavad maguslääget vina


vind

rasva, peki sulatamisel järelejääv lihatükike


vinderdi-vänderdi

(edasiliikumise kohta:) otseteelt kord ühele, kord teisele poole kaldudes, lookeid tehes, vänderdades


vinditama

alkohoolseid jooke pruukima, napsi võtma


vinduma

visalt ja vaevaliselt põlema
aeglaselt ja ilma leegita põlema


vine

alkoholist vm meelemürkide tarbimisest tekkinud inimese seisund


vinegrett

köögiviljasalat, mis sisaldab enamasti kartulid, peeti, hapukurki, hapukapsast ja äädika-õlikastet


vinetama

vinena paistma
vines olema
vinena paistma; vines olema (EKSS)


ving

(puidu) mittetäielikul põlemisel või millegi kõrbemisel tekkiv (kibedalõhnaline) suits

mittetäielikul põlemisel v. millegi kõrbemisel tekkiv (kibedalõhnaline) suits


vingamees

viha pidav inimene (oma vastase, vihaaluse suhtes)


vingatama

(looma kohta:) korraks, lühidalt peenikest teravat häält kuuldavale tooma (nt erutusest, valust, rõõmust)


vinge

(tuule vm ilmastikunähtuste kohta:) teravalt ja niiskelt külm, tugev, luust ja lihast läbitungiv


vingerpuss

ootamatu, vallatu või üleannetu tegu või ettevõtmine


vingu

(hrl näoilmes väljenduvalt:) tusaseks, tujust ära


vingugaas

kütuse osalisel põlemisel tekkiv väga mürgine, sissehingamisel eluohtlik gaas

värvuseta ja lõhnata väga mürgine gaas (EKSS)


vinguma

kimeda häälega, virisedes oma häda või muret kurtma või kellegi või millegi kallal õiendama


vingumürgistus

vingugaasi sisaldava õhu sissehingamise tagajärjel tekkiv mürgitus


vingus

(hrl näoilmes väljenduvalt:) tusane, tujust ära


vinkadi-vonkadi

sagedasti suunda muutes, loogeldes, mitte otse või sirgelt


vinklis

täisnurka moodustav, nii et on täisnurk
selliste nurkadega


VIN-kood

sõiduki kerelt leitav tähtedest ja numbritest koosnev unikaalne tähis, mille tootja on konkreetsele sõidukile määranud


vinn

rasunäärme ummistumisest lähtuv põletikuline sõlmeke nahal

vinnamise, tõstmise v. pingutamise riist, vinnamisvahend nt kaevul


vinnama

midagi rasket pingutusega tõstma, vedama või tõmbama


vinnid

eriti murdeealistel esinev nahahaigus, mille tunnuseks on komedoonid ja põletikulised paapulid


vinnima

millekski ettevõtlikkust, energiat, tahtmist omama

<eki-foreign>(tavaliselt eitavas lauses)</eki-foreign> olema nõus midagi tegema, selleks oma energiat kulutama


vint

kruvijooneline element silindrilise või koonilise keha pinnal või seespool

kaardimäng kahe vastastikku mängiva paari vahel, bridži eelkäija


vinta-vänta

(edasiliikumise kohta:) otseteelt kord ühele, kord teisele poole kaldudes, lookeid tehes, vänderdades


vintis

alkoholiuimas, napsitanud (olekus), (kergelt) purjus


vintpüss

õlalt laskmiseks mõeldud tulirelv, mille rauda on lõigatud vintsooned, mis panevad kuuli rauas liikumise ajal ümber oma telje pöörlema


vinträim

peamiselt Põhjameres, Norra meres ja Läänemeres elutsev heeringataoline kala, kelle keha külgedel on tumedad tähnid


vintskap

hoone katusest või viilust väljapoole ulatuv ehitusosa (nt katusega aken või luugiava)

vintsiga luukaken hoone viilus v katuses


vintske

(toidu kohta:) raskesti näritav või pooltoores, mitte pehme


vintsklema

(inimese vm elusolendi kohta:) ennast ägedalt edasi-tagasi liigutama, küljelt küljele viskuma, hrl mingis hädas olles


vintsutama

kedagi (asjatult) korduvalt siia-sinna suunama, sel viisil ära vaevama


vintsutus

vaeva, raskusi või piinu valmistav olukord (nt vanglas, sõjas, reisil)


vinukloom

Ameerikas elutsev madalajalgne pika kehaga karusloom, kes enesekaitseks pritsib pärakunäärmeist vastiku haisuga nõret


vinutuul

päeval merelt (või suurelt järvelt) maale, öösel maalt veekogule puhuv tuul


vinüülimängija

seade heli taasesitamiseks vinüülplaadilt


vinüülkloriid

värvuseta gaas, mille baasil valmistatakse nt plastmasse, kunstnahka ja vahariiet


vinüülplaat

täispikk heliplaat või stuudioalbum
vinüülplastist heliplaat (EKSS)


vinüülrühm

molekuli osa, mis koosneb süsiniku ja vesiniku aatomitest ning sisaldab kaksiksidet


violetne

kannikeseõie värvi lilla, punakassinine, spektris otsa peal tumesinise kõrval


vioola

viiulist veidi suurem ja madalama kõlaga keelpill


viperus

(juhuslik, väike) ebaõnnestumine, nurjaminek


vipp

kepp kangastelgedel niite ülestõstmiseks ja allalaskmiseks


viraaž

auto-, raudtee, velotreki vm tee ühepoolne kurvikalle

auto-, raudtee, velotreki vm. tee ühepoolne kurvikalle, kaldkurv (EKSS)


virbel

pulgakujuline detail, millele kinnitub keelpilli keel ja mille abil saab keele pikkust muuta (ehk keelt häälestada)

pulgakene keelpillide keelte pingutamiseks (EKSS)


virdama

(veepinna, õhu, valguse kohta:) kergelt, laineliselt või värisedes liikuma (ja seetõttu helke heitma või millelgi ebaselgelt paista laskma)


virgatsaine

kehasisene bioaktiivne aine, mis vahendab närviimpulsside ühelt närvirakult teisele edasikandumist (nt dopamiin, serotoniin, adrenaliin)

keemiline aine, mille kaudu neuron annab läbi keemilise sünapsi teisele närvirakule edasi närviimpulsi


virge

ärkvel olev, mitte unine
ergas, vastuvõtlik


virguma

magamast ärkama
üles tõusma v. unest üles ärkama


virgunu

(budismis:) teadvuse kõrgeima seisundini, virgumiseni jõudnud inimene


virgutama

unisest või loiust olekust virge(ma)ks tegema

elavamale, intensiivsemale tegevusele ergutama


virgutus

erksamaks, elavamaks tegemine
see, mis virgutab


viril

(inimese kohta:) nutma kalduv, kaeblev, hädaldav

(näoilme, hääle vms kohta:) nutuselt kõver, hädine, hädas olemist väljendav


virin

hädaldamine ja kurtmine, (nutune) virisemine


viripill

inimene, eriti laps, kes kergesti nutma või hädaldama hakkab


viriseja

inimene, kes kaldub hädaldama ja kaeblema, kes alailma viriseb

nii nimetatakse inimest, kes liiga palju ja liiga tihti väljendab verbaalselt oma rahulolematust


virisema

kaeblevalt, hädaldades oma rahulolematust väljendama

oma murest või hädast sel viisil rääkima, et see häirib teisi


viristaja

tundras ja taigas elutsev, pealael asetseva suletutiga hallikasroosa väike ilus lind, Eestis läbirändaja ja talikülaline


virk

tööd hoolega tegev, innuga tegutsev, usin

nii iseloomustatakse inimest, kes täidab oma kohustusi jms kiiremini kui teised


virmalised

atmosfääri ülemiste kihtide helendamine Päikesest lähtuvate laetud osakeste mõjul

atmosfääri kõrgemates kihtides esinev optiline nähtus, mille põhjustajaks on Päikeselt lähtuvate laetud osakeste (niinimetatud päikesetuule) kokkupõrked Maa atmosfääri osakestega


virn

lamava varre ja haakekarvadega rohttaim (EKSS)


viroos

viiruse põhjustatud haigus inimesel, loomal või taimel


virre

linnaste jt lähteainete vesiekstrakt, mida kääritades valmistatakse õlut ja kalja, või viinamarja- vm mahl, mida kääritades valmistatakse veini

käärimata või käärima hakkav õlu või vein

linnaste jm. lähteainete vesiekstrakt, mida kääritades valmistatakse õlut ja kalja (EKSS)


virr ja varr

läbisegi liikumisest, paljude eri asjade, nähtuste vm kooslusest tulenev kirevus, (silme ees kirjuks võttev) segadus


virsik

hariliku virsikupuu karvase pinnaga mahlakas vili

pehme ümmargune puuvili, mille sees on kivi ning mis on pealt kollane ja punane

hariliku virsikupuu mahlakas viltja kestaga luuvili


virsikupuu

Vahemere maadel ja mujal soojematel aladel kasvatatav mahlakate viljadega puu

parasvöötme soojemas osas kasvatatav viljapuu (Persica)


virtin

kellegi kodus majapidamistöid juhtiv ja/või tegev palgaline naine


virtsahoidla

põllumajanduses vedelikku pidavate piiretega rajatis virtsa kogumiseks ja säilitamiseks (EKSS)


virtsama

(millegi vedela kohta:) hooga, häälekalt pritsima, kuhugi paiskuma


virtuaalklaviatuur

arvuti vms seadme ekraanil kuvatav klaviatuur


virtuaalmaailm

arvuti, interneti vm nutiseadme kaudu toimiv suhtlus või tegutsemine


virtuaalne

arvuti abil loodud, veebis olev või toimuv


virtuaalreaalsus

tehnoloogiliste abivahenditega tekitatud reaalsus, mis tundub ehtne

matkitud reaalsus; multimeediarakendus inimese ja masina vahel, mitut meelt hõlmava liidesega


virtuoos

täiusliku tehnilise ja kunstimeisterlikkuse saavutanud interpreet


virtuooslik

virtuoosile omaselt täiusliku tehnikaga, ülimalt meisterlik


virtuositeet

täiuslikkus, ülim meisterlikkus mingil alal


virulane

Virumaa elanik
Virumaalt pärit inimene
Virumaa elanik (EKSS)


Virumaa

ajalooline maakond Põhja- ja Kirde-Eestis


virutama

hooga lööma või viskama
täie hooga, jõuga midagi kuhugi viskama


virvarr

läbisegi liikumisest, paljude eri asjade, nähtuste vm kooslusest tulenev kirevus, (silme ees kirjuks võttev) segadus

siia-sinna sagimisest, läbisegi liikumisest või paljude eri asjade, nähtuste vm. kooslusest tulenev kirevus, (silme ees kirjuks võttev) segadus, (millegi) segapuder (EKSS)


virvatuli

nõrk valgus, mis tekib soogaasist ja võib sohu meelitada


virvatuluke

(millegi meelitava ja üksiti petliku kohta)


virvendama

(veepinna, õhu, valguse kohta:) kergelt, laineliselt või värisedes liikuma (ja seetõttu helke heitma või millelgi ebaselgelt paista laskma)

(inimese rahutu, ebamäärase liikumise kohta (EKSS)


visa

vaimujõult, iseloomult tugev, raskustele vastupanev, mitte (kergelt) allaandev


visand

vaba käega tehtud joonistus
pildi, projekti vm kavand
visand, eskiis; (üldjooneline) projekt


visandama

üldjoontes kavandama või kujutama, kiiresti (nt mõne lause või joonega) kirja panema või joonistama

midagi kiirelt piltikustamiseks joonistama


vise

hrl käeliigutusega millegi, nt palli läbi õhu liikuma panemine, ühekordne viskamine


viseering

dokumendile tehtav märge, millega ametiisik tõendab dokumendi ehtsust või annab sellele kehtivusjõu


visiit

külastaja poolt organiseeritud kohtumine


visiitabielu

(vaba)abielu, kus koos elatakse vaid ajuti


visiitkaart

kaardike kontaktandmetega, mille inimene annab enda esitlemisel (nt töökohtumisel, külla minnes)

väike kaart, mille peal on sinu nimi, ametikoht, telefoninumber ja meiliaadress


visin

nõrk s-häälikut meenutav heli, mis tekib nt õhu liikumisel läbi kitsa ava, kuuma eseme kokkupuutel külma veega, vaevalisel põlemisel

auru v. õhu liikumisel läbi kitsa ava v. käigu, kuuma eseme kokkupuutel külma veega, vaevalisel põlemisel vms. tekkiv nõrk sisisev heli


visioon

tulevikku vaatav seisukoht, mis põhineb looval kujutlusel või mõtlemisel


visisema

õhu läbipääsu, kehva põlemise vms tõttu s-hääliku taolist heli andma

sisinat kuuldavale laskma v. tekitama; visisema, sisinal liikuma, kulgema, langema vms.


visitatsioon

kõrgema vaimuliku või kirikukomisjoni kontrollkäik temale alluvasse kirikupiirkonda või -asutusse, et saada ülevaade usuelust ja vaimulike tegevusest


visiteerima

(üle- või järelevaatamiseks) külastama, visiiti tegema

üle- v. järelevaatuseks väisama; üle v. järele vaatama (EKSS)


viskama

hrl käeliigutusega läbi õhu liikuma ja kuhugi langema panema, kä(t)ega hoogu andes kuhugi lennutama

oma käega midagi läbi õhu lendama panema

midagi vahele v. vastu ütlema, lühidalt, hooletult v. järsult lausuma (EKSS)


viskekoht

koht väljakul, kust sportmängus, nt korvpallis, pallivise sooritatakse


viskekühvel

puukühvel, millega vanasti visati vilja selle puhastamiseks


viskepuu

enne vibu ja noolt kasutusele võetud laua- või kepikujuline riist, millega visati viskoda või harpuuni


visklema

(inimese vm elusolendi kohta:) ennast ägedalt edasi-tagasi liigutama, küljelt küljele viskuma, hrl mingis hädas olles


viskuma

äkitselt, hooga mingisse asendisse laskuma või tõusma, järsku ja hooga end kuhugi heitma, kuhugi liikuma


vismut

hõbehall hästi soojust juhtiv metall, keemiline element järjenumbriga 83


visnapuu

kerajate (tume)punaste luuviljadega puu
puu, mille küljes need viljad kasvavad


vissi

(hellitleva või lastekeelse nimetusena:) vasikas, lehm


vissis

(hrl näoilmes väljenduvalt:) tusane, tujust ära


vist

osutab ebakindlale teadmisele, oletusele, suhteliselt suurele tõenäosusele

kasuta siis, kui sa arvad, et miski juhtub või on tõsi

neljakesi paariti mängitav inglise päritolu kaardimäng, bridži eelkäija


visteeria

rippuvais kobarais asetsevate liblikõitega dekoratiivne vääntaim


vististi

ilmselt, tõenäoliselt, nagu on alust uskuda


vistrik

rasunäärme ummistumisest lähtuv põletikuline sõlmeke nahal


visuaalne

nägemistajul põhinev, nägemistaju järgi määratav või teostatav


vitaalkapatsiteet

õhu hulk, mida inimene on suuteline välja hingama pärast sügavaimat sissehingamist


vitaalne

suure elujõuga, elujõuline
seda väljendav


vitameer

vitamiinirühma (nt A) üksikesindaja, nt A<eki-sub>1</eki-sub>, A<eki-sub>2</eki-sub>


vitamiinipreparaat

üht või mitut vitamiini sisaldav kristalne aine (hrl tabletina) või vedelik, mida kasutatakse hrl toidulisandina haiguste ennetamiseks või ravimiseks

üht v. mitut vitamiini sisaldav profülaktiline v. ravimpreparaat (EKSS)


vitamiinipuudus

mingi vitamiini vähesus või puudumine organismis ning sellest tingitud haiguslik seisund


vitamiinirikas

piisavalt või palju mitmesuguseid vitamiine sisaldav


vitamiinivajadus

organismi tarve, vajadus vitamiinide järele


vitiliigo

naha laigutine pigmendipuudus, mis tekib melaniini ebaühtlase jaotumise tõttu


vitriinaken

kaupluse või kioski tänavapoolne aken, millele asetatakse kaupu näitamiseks ja reklaamiks


vits

peen painduv oks, võrse või võsu (nt punumiseks, kinnitamiseks, löömiseks)

painduvast oksast v. metalliribast käänatud võru millegi kooshoidmiseks (EKSS)


vitsavõru

painduvast oksast või metalliribast käänatud võru millegi (nt puunõu) kooshoidmiseks


vitspaju

jõe- ja järvekallastel kasvav kitsaste lehtedega põõsas, mille võrseid on kasutatud punumismaterjalina

põõsana kasvav kitsaleheline paju (Salix viminalis)


vitspöid

ühest puust painutatud rattaring (endisaja vankritel)


vitsutama

rohkesti ja aplalt sööma
rohkesti ja ahnelt sööma (EKSS)


vitt

naise (välis)suguelundid, vulva ja vagiina


viu

annab edasi liikumise kiirust ja sellega kaasnevat heli

laia saba ja laiade tiibadega röövlind (Buteo)


viuhti

annab edasi millegi äkilist, ootamatut toimumist, kiiret liikumist või sellega kaasnevat heli


viuksuma

(väikeste loomade ja lindude kohta:) heledalt ja katkendlikult häälitsema


vivat

pidulik õnnitlus-, juubeldus- või poolehoiuhüüe kellelegi või millelegi


vivipaar

loom, kes paljuneb poegimise teel
elusasünnitaja


vivipaaria

loomade paljunemisviis, mille korral pojad kujunevad emaihus lõplikult välja

seemnete idanemine veel irdumata viljades ja levi idandina (EKSS)


vivipaarne

(looma kohta:) selline, kelle pojad arenevad välja emaihus, poegimise teel paljunev


vivisektsioon

elusa looma (ka inimese) lõikus uurimise otstarbel, tänapäeval hrl looma tuimastuseta lõikus, mida tehakse organismi elunähtuste uurimiseks ning haiguste põhjuste ja käigu selgitamiseks


v-kesksõna

(grammatikas:) isikulise tegumoe oleviku kesksõna (nt <eki-foreign>elav</eki-foreign>)


vkj

kalendri järgi, mille kehtestas Julius Caesar 46. aastal eKr


vkr

keel, mida kasutati Vanas-Kreekas ja kreeka kultuuri mõjualal vanaaja perioodil


vlgvn

slaavi keel, mida kõneldakse Valgevenes
белорусский язык


vlogi

video vormis peetav päevik, mis sisaldab ajaliselt järjestatud perioodilisi ülesvõtteid ning võib olla avalik ja kommenteeritav


V-märk

V-kujuliselt harali tõstetud nimetis- ja keskmine sõrm võidu tähisena, peopesa väljapoole


vn

slaavi keel, mida kõneldakse Venemaal ja mujal


vobler

ujuv, hõljuv või uppuv lant, konksudega kalajäljend, mis peibutab saaki vabiseva liikumisega


vodka

peamiselt teraviljast või kartulist saadav kange värvitu alkohoolne jook, mis sisaldab vett ja destilleeritud etanooli

alkoholi sisaldav kange jook, mis näeb välja nagu vesi


vogul

ühe Loode-Siberis elava soome-ugri rahva liige


voh

rõhutab imetlust, vaimustust, nõustumist vms


vokaal

häälik, mille moodustumisel õhuvool suust takistuseta välja pääseb

häälik, mille moodustumisel õhuvool kõnetraktis on avatud


vokaalansambel

lauljatest (ja neid saatvatest instrumentalistidest) koosnev ansambel

vokaalmuusika alla kuuluv muusikažanr, kus heliteos esitatakse kahe või enama laulja poolt


vokaalistuma

vokaaliks muutuma
vokaaliks muutuma (EKSS)


vokaallooming

lauljatele esitamiseks mõeldud looming, vokaalteosed


vokaalne

inimhääleline, laululine, hääle-, laulu-


vokaaltehnika

lauluõpetuse, laulukooli võtted ja meetodid


vokiroog

vokitud, hrl vokkpannil valmistatud roog


vokk

ketrusriist, millel on käega v. jalaga ringiaetav hooratas (EKSS)


vokkpann

Hiina päritolu suur ümara põhjaga pann
poolkera- või kausikujuline pann


volask

suure kasvuga inimene või loom
suure kasvuga (lodev) inimene v. loom


volber

öö vastu volbripäeva, 1. maid, mil uskumuse kohaselt nõiad käivad sabatil


volbripäev

1. mai: katoliku kiriku pühakupäev, eesti rahvakalendris kõikide nõidade ja tarkade päev, samuti kevade lõplik võit talve üle


voldik

midagi tutvustav või reklaamiv väiketrükis, mis on lõõtsana kokku volditud


voldikkardin

lõõtsana kinni ja lahti käiv tugevast materjalist aknakate


volfram

helehall väga plastiline metall, mida kasutatakse elektritraatide valmistamiseks, keemiline element järjenumbriga 74


voli

õigus, vabadus, võim midagi teha
võim kellegi või millegi üle


volikiri

teise isiku esindamise õigust tõendav dokument


volilt

oma tahtmise, äranägemise järgi, nii palju, kui tahtmist on


volitama

täieõiguslikku luba, esindusõigust andma (nt mingit toimingut teha, kedagi esindada)

andma õigusi, sealhulgas pääsuõigustel põhinevat juurdepääsu


volitus

kellelegi (volikirjaga, vabas vormis) antud esindusõigus, mis teeb võimalikuks mingi tehingu tegemise esindaja kaudu

dokument või kokkulepe, mis lubab kellelgi teisel sind esindada ja sinu nimel tegutseda

(hrl. pl.) teat. ameti v. institutsiooniga kaasnevad õigused ja kohustused; võimupiirid, volipiirid; õigus ja kohustus teostada (ameti)võimu ja täita teat. ülesandeid (EKSS)


volks

annab edasi hüppe kiirust ja pikkust, liigutuse järskust vms


volksama

(suure hüppe või suurte hüpetega) kiiresti liikuma

silmamunade, pilgu, ka kõrisõlme järsu liikumise kohta; vaate järsu, äkilise suunamise kohta (EKSS)


volle

sportlik pallimäng erilisel, võrguga poolitatud väljakul kahe võistkonna vahel, kus võitjaks osutub kaks kolmest geimist või kolm viiest geimist võitnud võistkond

sportlik mäng, kus kaks võistkonda löövad palli kätega üle kõrge võrgu


volontäär

inimene, kes teeb midagi omal tahtel (ja palgata)

inimene, kes töötab omal soovil, ilma palgata


voltamper

vahelduvvoolu näivvõimsuse ühik SI-süsteemis


volüümikas

(inimese, hrl naise kohta:) lopsaka keha või lopsakate kehavormidega


vonn

mõisnik, saks
Lõuna- ja Põhja-Korea rahaühik (EKSS)


voobler

ujuv, hõljuv või uppuv lant, konksudega kalajäljend, mis peibutab saaki vabiseva liikumisega


vooder

riietuseseme, jalatsi vm sisepinnale kinnitatud alusriie

ahju, kolde, toru, mahuti vms. sisemine kaitsekiht (EKSS)


voodi

magamiseks mõeldud mööbliese
mööbliese, mille peal inimene magab


voodijaluts

voodi jalgadepoolne osa
selle lähem ümbrus


voodikaaslane

see, kellega magatakse samas voodis (hrl seksuaalpartneri kohta)


voodikapp

voodi kõrvale mõeldud väike kapike
väike kapp voodi kõrval


voodikott

piklik riidekott, mis põhu vms materjaliga täidetult moodustas vanasti voodis küljealuse


voodilina

magamisasemel kasutatav tekstiilese, aluslina või tekilina

õhuke riidest kate, mis pannakse madratsi peale


voodilutikas

inimelamuis elav ja inimverest toituv lameda kehaga tiivutu parasiitputukas

väike lameda kehaga ja ilma tiibadeta putukas, kes elab elamutes ja toitub inimeste verest


voodipesu

voodis kasutatavad ja vahetatavad voodilinad, tekikotid, padjapüürid

lina ja katted, mis pannakse patjade ja teki ümber


voodisammas

vanaaegse voodi (kaunistustega) tugipost


voog

suure hulga inimeste, samalaadsete esemete, nähtuste vms ühtlane katkematu järgnemine, ühes suunas liikumine, pidev kulg

liikuv (lainetav, voolav) veemass (EKSS)


voogama

(lõhna, soojuse, valguse, heli vms kohta:) puhanguga, hooga, lainetena levima või erituma

(gaasi, niiskuse, soojuse, lõhna, valguse, heli vms kohta:) ühtlane liikumine


voogedastama

serverist andmevoogusid üle kandma nii, et andmete kasutamiseks ei pea ootama edastuse lõppu


voogedastus

andmevoogude ülekanne serverist nii, et andmete kasutamiseks ei pea ootama edastuse lõppu


vooglema

nõtke ja kergena lendlema või õõtsuma, hrl õhus, millegi kohal või pinnal


vooh

rõhutab imetlust, vaimustust, nõustumist vms


vool

vee vm vedela (või peeneteralise) aine (hoogne) liikumine ühes suunas

samalaadsete esemete, nähtuste vms. ühtlane katkematu järgnemine


voolama

(vee vm vedeliku, ka peeneteralise aine kohta:) hooga ühes suunas edasi liikuma

vedelike kohta: ühes suunas edasi liikuma

(ühtlaselt, sujuvalt, ladusalt) liikuma v. kulgema (EKSS)


voolik

painduvast materjalist toru hrl vedeliku või gaasi teisaldamiseks

painduvast materjalist toru hrl. vedeliku v. gaasi teisaldamiseks


voolima

noa vm terariista abil puud, kivi vm materjali lõikuma, sellele mingit kuju andes või pinda siludes


voolmed

ägedad lõikavad kõhuvaluhood, eriti gaasivalu imikutel või õõneselundite või juhade silelihaste kramplikest kokkutõmmetest tingitud valu


vooluahel

juhtmetega ühendatud vooluallikas, elektritarviti(d) ja lüliti


voolumõõtja

seade, mis registreerib tarbitud elektrienergia hulka


voolupinge

voolu tekitatud elektrivälja intensiivsus


voolus

naise tupe limaskestast ja emakakaela näärmetest erituv valkjas vedelik


voolusäng

vooluvee (nt jõe) kujundatud süvend, mida mööda kulgeb vesi


voolutangid

riist, millega mõõdetakse voolutugevust vooluahelas seda katkestamata


vooluveelembene

(organismide kohta:) kiirevoolulist veekogu elupaigana või kasvukohana eelistav


vooluvõrk

seadmete, liinide ja rajatiste kogum elektrienergia ülekandmiseks vooluallikast tarbijani


voor

võistluse vms. suhteliselt iseseisev osa, järk, ring (EKSS)


vooremägi

liikuva liustikujää all kujunenud lauge ovaalne kõrgendik


voorikohustus

feodaalajal kohustus sooritada oma veovahendiga vedusid, käia vooris


voorima

hulgana, hulgaliselt kuhugi tulema või minema, edasi-tagasi liikuma


vooruslik

nii iseloomustatakse inimest, kel on kõrged moraalsed nõudmised endale ja teistele


voos

(aastane) viljasaak
vilja-aasta
aastane viljasaak


vopsatama

tuhmi heli kuuldavale lastes langema, kukkuma vms


vopsuma

(kukkudes, langedes) tuhmi heli kuuldavale laskma

(selle saatel) hrl korduvalt kukkuma, langema vms


vorm

niisketel aladel kasvav kõrge sulgjate lehtede ja kreemikasvalgete õitega rohttaim

küpsetamiseks (ja küpsetisele soovitud kuju andmiseks) kasutatav nõu; nõu, milles tarduv toit saab soovitud kuju (EKSS)


vormelauto

ringrajasõiduks ehitatud üheistmeline võidusõiduauto


vormelipiloot

vormelauto juht
üheistmelise võidusõiduautoga sõitja


vormikohane

selline, nagu kord ja vorminõuded ette näevad


vormikoolkond

teose vormi tähtsustav meetod või sellist meetodit rakendav koolkond


vormiline

väliskuju, vormiga seotud
teatavaid (ametlikke) nõudeid järgiv
vormist lähtuv


vormima

andmekandjat, harilikult ketast, lugemiseks ja salvestamiseks ette valmistama


vormimeel

võime tajuda ja luua vormi (nt kunsti-, kirjandus-, heliteoses)


vormindama

arvutis uut ketast vm seadet kasutamiseks ette valmistama

tekstile vms vormingut looma või kohaldama

(infotehnoloogias:) vormingut looma v. kohaldama (EKSS)


vorming

andmete esitamise, struktureerimise ja paigutamise viis, nt teksti asetus ja ilme, andmete kuju ja paiknemine

keeletarind, mis määrab andmeobjektide esituse märk kujul kirjes, failis, teates, mäluseadmes või edastuskanalis


vormiriided

ühesugune riietus, mida kannavad sama elukutse või tegevusalaga isikud

riietusesemete ja eraldusmärkide komplekt


vormiroog

ahjus valmistatav, mitmesuguseid koostisosi sisaldav (soolane) toit


vormistama

vormikohast (ametlikku) dokumenti koostama, ametlikult registreerima vms, nõuetele vastavaid formaalsusi täitma

kirjatööle vms. mingit kindlat v. nõuetekohast vormi andma (EKSS)


vormistus

kirjaliku teksti vms vormistamine
lõpliku kuju saanud tekst vms


vormiteke

organismi ja tema osade kuju teke ning areng ontogeneesis


vormitoit

ahjus valmistatav roog (hrl. pannakse lauale ahjuvormis) (EKSS)


vormitäide

sisulise tähtsuseta asi või tegu, mittetegelik asi


vormiõpetus

keeleteaduse osa, mis uurib sõnavorme, nende moodustamist ja sisemist ülesehitust


Vormsi

saar Läänemeres Hiiumaa ja Mandri-Eesti vahel, kuulub Läänemaa piiresse


vormuma

millekski kujunema, moodustuma, teatavat kuju võtma või saama


vorpima

midagi kiiresti, hrl suures koguses (ja lohakalt) tegema

midagi kiiresti, suures koguses (ja lohakalt) tootma v. tegema (ka rõhutades teise verbiga väljendatud tegevuse hoogsust) (EKSS)


vorstike

väike lühike vorst, mida süüakse hrl soojalt (nt grillvorst, viiner)


vorstimass

vorsti sisse pandav segu (koosneb lihast, siseelunditest, pekist, sibulast)


vot

(rõhutav üldlaiend:) tugevdab ja rõhutab lauses väljendatud üllatust, tunnustust, pahameelt, kinnitust vms


votiiv

ese, mis annetatakse jumalale tänutäheks või vandetõotuse märgiks

tänu v vandetõotuse märgiks jumalale määratud pühendkink


votjak

ühe soome-ugri rahva liige Vjatka ja Kaama jõe vahelisel alal


votjaki keel

Permi keel, mida kõneldakse Venemaal Udmurtias


v-partitsiip

(grammatikas:) isikulise tegumoe oleviku kesksõna (nt <eki-foreign>elav</eki-foreign>)


VR

tehnoloogiliste abivahenditega tekitatud reaalsus, mis tundub ehtne


vrapp

õhukesse küpsetatud tainalehte mähitud või rullitud toit

tortilja, lavaši vm sisse keeratud täidisega rull


V.S.

konjaki vm kange alkoholi kvaliteeditähis, mis märgib vähemalt 2,5 aasta vanust alkohoolset jooki


V.S.O.P.

konjaki vm kange alkoholi kvaliteeditähis, mis märgib vähemalt 4,5 aasta vanust alkohoolset jooki


vudima

lühikeste kiirete sammudega jooksma
kiiresti liikuma


vuh

annab edasi millegi äkilist, ootamatut toimumist, kiiret liikumist või sellega kaasnevat heli


vuhama

tugeva õhuvoolu või põlemise tekitatud heli andma või tekitama

sellist heli tekitades kiiresti lendama, liikuma


vuhin

tugeva õhuvoolu või põlemise tekitatud madal ühetooniline heli


vuhkima

midagi hoogsalt, tarmukalt tegema (ka rõhutades teise verbiga väljendatud tegevuse intensiivsust)


vuhvaika

lühem vateeritud ülerõivas (eriti pärast Teist maailmasõda)


vuih

väljendab ja rõhutab (peenutsevalt) vastikust, põlastust, üleolekut vms


vulgaarladina keel

Rooma riigis kõneldud (suuline) ladina keel, praeguse itaalia, katalaani jt romaani keelte eellane


vulgaarne

labane, jäme, harimatu
moonutuseni lihtsustatud


vulin

vee (harvem muu vedeliku) voolamisel tekkiv pehmekõlaline heli

vee (vm. vedeliku) voolamisel vm. liikumisel tekkiv pehmekõlaline heli (EKSS)


vulkaan

purskesaadustest koosnev koonusjas või kuplitaoline mägi, millest purskub Maa sisemusest pidevalt või ajuti laavat, tuhka, kuuma gaasi, auru või kive


vulkaanipurse

laava, gaaside, auru, tuha, kivide tungimine vulkaani avausest maapinnale


vulkaanituhk

vulkaaniline, vulkaanipurskel maapinnale tunginud tuhk


vulks

annab edasi vedeliku liikumise heli (nt vette kukkumisel, joogi kallamisel)


vull

vedelikus või (pool)vedelas aines moodustunud väike hrl kerakujuline õhu vm gaasi kogum

väike õhust või muust gaasist ümmargune asi vedeliku sees


vulpsama

vulksu saatel hrl vette või veest välja liikuma


vundament

ehitise kõige alumine osa, mille kaudu ehitis toetub pinnasesse


vuntsid

karvad mehe ülahuulel suu ja nina vahel
karvad mehe suu ja nina vahel


vuntsi kargama

kedagi ägedalt sõitlema, sõnadega kallale tungima


vuntsima

hoolikalt korrastama, (väliselt) ilusaks tegema

hoolikalt korrastama, ilusaks tegema (EKSS)


vupsama

kiirelt ja kergesti hüppama; kiire liigutusega midagi tegema (EKSS)


vupsatama

kiirelt ja kergesti liikuma
kiire liigutusega midagi tegema
äkki vupsama (EKSS)


vurin

voki, õmblusmasina, linnutiibade tekitatud pidev monotoonne vibreeriv heli


vurisema

pidevat monotoonset vibreerivat heli kuuldavale tooma

vurinat tekitama v. kuuldavale tooma (EKSS)


vuristama

kiiresti (ja ühetooniliselt) rääkima või (ette) lugema

vurisema panema; vurinat tekitama (EKSS)


vurle

linnainimene, linliku elulaadiga inimene

rasket (kehalist) tööd vältiv, hõlpsamat läbisaamist otsiv kerglasevõitu inimene (EKSS)


vurr

laste mänguasi vm ese, mis pööreldes tekitab vurinat


vurriluu

vanaaja laste mänguasi: nööri abil pöörlema tõmmatav sea sääreluu (tehti vastlapäeval)


vurritama

meevurri abil mett kärgedest eraldama
vurrina keerlema (EKSS)


vurrkompass

kiiresti pöörleva kettaga kompass, mille pöörlemistelg muudab suunda vastavalt Maa teljele, mis võimaldab osundraami abil määrata geodeetilise põhja- ja lõunasuuna


vurrud

(mõnedel loomadel:) pikad jäigad ja jämedad karvad suu ümbruses


vurtsama

hooga (nagu) surve alt liikuma (hakkama)

hooga, äkiliselt liikuma (hakkama) (EKSS)


vusistama

sisevat, visisevat tekitama
susinal rääkima
vusinat tekitama (EKSS)


vusserdama

midagi oskamatult, saamatult ja seetõttu kehvasti või valesti tegema


vussis

(tulemuselt) ebaõnnestunud, nurjunud, edasiseks kõlbmatu


vutimees

jalgpalli mängiv inimene, hrl sportlane
inimene, kes mängib jalgpalli


vutimäng

sportmäng, milles kumbki meeskond püüab palli jalaga (või peaga) lüües vastaspoole väravasse saata

sportlik mäng, kus üks võistkond püüab palli jalaga teise võistkonna väravasse lüüa


vutlar

terariista, kaamerat vm ümbritsev ja kaitsev (tupekujuline, pehme) ümbris

tupp, kapsel, toos vm. kaitsev ümbris (EKSS)


vuugiraud

tööriist müürikivide, ehitusplokkide, paigaldatavate plaatide vm vahekohtadele (ehk vuukidele) ettenähtud kuju andmiseks


vuugivahe

ehitise osade, nt kivide, plokkide, paneelide ühenduskoht


vuuk

konstruktsiooni eri osade vahe, sagedasti täidetud sideainega, nagu liim, müürimört vms


võbin

(kerge) värin inimeses, eriti kartuse, erutuse, elevuse vms tundega ühenduses


võbisema

(keha, kehaosade kohta:) külmast, palavikust, ärevusest vm ärrituse tõttu tahtmatult kiiresti ja väikselt edasi-tagasi võnkuma

keha või kehaosade kohta: iseenesest väikseid kiireid edasi-tagasi liigutusi tegema, näiteks hirmu või külma pärast


võbistama

midagi värisema panema, edasi-tagasi võnkeid, värinat tekitama


võeh

väljendab ja rõhutab halvakspanu, vastikust, kurtmist vms


Võhandu

jõgi Põlva- ja Võrumaal, Eesti pikim, suubub Lämmijärve


võhik

keegi, kellel pole professionaalseid teadmisi


võhiklik

mingit ala, küsimust, üksikasja vms mitte tundev


võhiklikkus

mingi ala, küsimuse, üksikasja vms mitte tundmine


võhivõõras

täiesti võõras
täiesti võõras inimene (EKSS)


võhmas

soos (või rabas) olev kõrgem, hrl võsa ja puudega kaetud koht


võhr

Kagu-Aasiast üle terve maailma levinud kodurotist pisut suurem rott


võhumõõk

mõõkjate lehtede ja värvikate õitega rohttaim, ka ilutaimena

niisketel aladel kasvav mõõkjate lehtedega rohttaim (Iris)


või

seob sisu poolest vastanduvaid, üksteist välistavaid, teist võimalust väljendavaid sõnu ja lauseosi

seob sõnu ja lausete osasid, mis näitavad eri võimalusi

(RÕHK) rõhutav sõna lause alguses v. teisel kohal väljendab imestust, kahtlust, üleolekut, halvakspanu, nt kas tõesti, ega ometi. (EKSS)


võib-olla

osutab oletatavale või loodetavale võimalusele, milles siiski ei olda päris kindel


võidejuust

võileivale määrimiseks sobiv pehme juust (sulatatud juust või toorjuust)


võidisvaal

avaookeanis elav hiigelsuure külgedelt kokkusurutud peaga vaal

väga suure peaga vaal, kelle jämesooles tekib ambra (Physeter catodon)


võidma

(usulise riituse kohta) pühaks tegema (EKSS)


võidu

kellegagi võisteldes
kellestki ette jõuda püüdes


võidukaar

monumentaalne, mõlemalt küljelt rikkalikult kaunistatud väravakaar võiduka väepealiku või tähtsa sündmuse auks (algselt auvärav Rooma väepealikuile)


võidukas

oma võidust või üleolekust teadlik, seda väljendav

nii iseloomustatakse inimest, kes on mingi eesmärgi edukalt saavutanud


võidule pääsema

millestki tugevamaks, elujõulisemaks vms osutuma, võitma


võidumees

see, kes on teistest parem, kes võidab võistluse vm mõõduvõtmise


võidumärk

V-kujuliselt harali tõstetud nimetis- ja keskmine sõrm võidu tähisena, peopesa väljapoole


võidupunkt

(mingis võistlussarjas:) võidu eest arvestatud punkt


võidusõiduhobune

võidusõiduks kasutatav, selleks sobiva kehaehitusega hobune


võidusõiduratas

võistlustingimustele vastava ehitusega jalgratas või mootorratas


võidusõitja

sportlikul sõiduvahendil, nt võidusõiduautol, mootorrattal võistleja


võie

salv, kreem, määre vm pehme aine keha hooldamiseks või ravimiseks

toiduaine leiva, saia, küpsiste vms peale määrimiseks


võigas

väga õudne, äärmiselt kole, eemaletõukav


võikirn

endisaja kõrge kitsas kaanega puunõu koore kogumiseks ja või tegemiseks


võikreem

vahustatud võist ja lisanditest kreem tortide ja kookide kaunistamiseks (EKSS)


võiku

viil kattega leiba-saia (ka sepikut vms)

hrl kahest leiva-saia viilust, kukli- vms poolest ja sinna vahele pandud täidisest koosnev söögipoolis

võiga sai, sepik või leib, millel on peal mingi kate, näiteks vorst või juust


võileib

leiva- v. saiaviil koos vorsti, juustu vms-ga


võileivakate

võileiva peale pandav toiduaine või neist valmistatud segu


võim

suutlikkus ja võimalus oma tahet teostada, kedagi valitseda, millegi üle otsustada

õigus kedagi valitseda või millegi üle otsustada

valitsevat ja kohtuvõimu esindav ametiisik


võima

osutab millegi võimalikkusele, tõenäosusele

näitab, et miski on võimalik, tõenäoliselt juhtub või toimub

näitab, et keegi saab, tohib, suudab, oskab midagi teha; väljendab tegevuse võimalikkust


võimaldama

võimalikuks tegema, võimalust andma
midagi võimalikuks tegema
võimalikuks tegema, pakkuma


võimalik

selline, mis võib või võis toimuda, olemas olla või mis on teostatav

selline, mis saab toimuda või mida saab teha


võimalus

miski, mis võib toimuda või on teatavatel tingimustel võimalik

asjaolu, mis on vajalik millegi toimumiseks

miski hea, mida sa saad konkreetses olukorras valida


võimas

väga suure füüsilise jõuga, kogult, mõõtmetelt vm näitajatelt väga suur või tugev

nii öeldakse kõike suutva, kõige üle valitseva kohta


võimatu

selline, mis ei saa toimuda, olemas olla või mis pole teostatav

selline, mis ei saa toimuda või mida ei saa teha


võime

inimese vaimne või kehaline omadus, millest sõltub ta edukus mingis töös või tegevuses

inimese vaimne või kehaline omadus, millest sõltub see, kui hästi ta midagi teha suudab

millegi tegemiseks vajalik (eriti vaimne) teadmus


võimekas

suurte võimetega, heade eeldustega mingiks tööks-tegevuseks, milleski andekas


võimekus

mingi tegevuse jaoks sobilike vaimsete või kehaliste omaduste, võimete olemasolu (ja nende tase)

vajalike vahendite olemasolu, toimetulek nende varal


võimeline

millegi sooritamiseks suuteline, midagi teha suutev

selline, kes või mis suudab midagi teha, sooritada

nii iseloomustatakse inimest, kel on olemas vajalikud eeldused millegi tegemiseks