põhk

viljakõrte peeneks pekstud pundar, mis on alles jäänud viljapeksul pärast terade eemaldamist (nt loomasöödana, allapanuna)

teraviljavarte sasi, millest terad on viljapeksul eemaldatud (ka loomasöödana v. allapanuna)


põieke

väike põietaoline õõnes moodustis (nt folliikuli, tsüsti kohta)


põiepakitsus

pakitsustunne kusepõie piirkonnas
pissihäda, kusehäda


põiepeegel

kusepõide viidav valgusallikaga riist põie siseseina vaatluseks


põiepidamatus

iseeneslik, tahtmatu uriini väljavool põiest, võimetus seda takistada


põige

(ajutine) liikumissuuna muutus otseteest kõrvale

sellega kaasnev põgus käik kuhugi, kuskil ärakäimine

põgus käik kuhugi v. ajutine kõrvalekaldumine kavatsetud suunast v. liikumisteest


põigiti

millegi suhtes viltu, diagonaalselt, mitte otse


põik

suuremast tänavast kõrvale suunduv, sellega ristuv väiksem tänav


põikama

otse- või põhisuunast (lühidaks ajaks) kõrvale pöörduma

korraks kuhugi minema v. kuskilt läbi astuma v. sõitma; põgusalt kuskil ära käima


põiki

mingi suuna v. normaalasendi suhtes umbes 45-kraadise nurga all (EKSS)


põikipragu

põikisuunaline, laiuti kulgev pragu (nt teekattes)


põiklant

hrl kalakujuline põiki asetseva landiga õngpüünis, mille landi mõlemas otsas on üheharulised ja keskel kolmeharuline konks


põiklemisi

(jutuga) laveerides, keerutades, otse ütlemisest kõrvale hoides


põiklööv

kiriku vm ehitise pikiteljega risti kulgev, hrl sammastega eraldatud ruumiosa

romaani või gooti stiilis kiriku (pikliku põhiplaaniga) pearuumi risti läbilõikav ruum


põikmadal

geogr kaldast kaldani ulatuv madala veega jõeosa (EKSS)


põikpea

isemeelne, kangekaelne, jonnakas inimene


põikpuu

millegi suhtes risti või viltu asetsev latt või puu, mis hrl ühendab midagi või asub millegi vahel

millegi suhtes risti asetsev abistav konstruktsioon


põikpäine

jonnakas ja järeleandmatu, visalt millegi juures püsiv


põikrist

X-kujuline rist, mille keskel võib olla püstine joon


põim

(teravilja kohta:) saagi niitmine, kogumine ja hoidlasse vedamine


põimaed

rõhtlattide vahele põimitud varbadest tara


põimik

üksikosadest, -numbritest (temaatiliseks) tervikuks liidetud lavaline vm ettekanne


põimima

erilaadilisi teemasid, eraldi osi vms tervikuks ühendama või midagi teiselaadilist sekka, hulka lisama

kaht või enamat andmekogumit vastavalt ettemääratud järjestusele üheksainsaks kogumiks korraldama


põimlause

liitlause, kus osalaused (pea- ja kõrvallause) on alistusseoses


põimliitsõna

liitsõna, mille esiosa liigitab või täpsustab järelosaga tähistatavat mõistet (nt <eki-foreign>eliitkool, naisterätsep, kriitvalge</eki-foreign>)


põimmuster

keerukas paelte ja joonte põiming, kuhu mõnikord on lisatud ka figuure ja taimemotiive (vanadest aegadest tuntud ornament arhitektuuris, tarbe- ja raamatukunstis)


põimornament

väga vana ja keerukas, fantaasiaküllane paelte ja joonte põiming, kuhu mõnikord on lisatud ka figuure ja taimemotiive


põimukuu

aasta 8. kuu, põhjapoolkeral kolmas suvekuu


põimuma

(nähtuste, tundmuste vms kohta:) omavahel liituma või segunema, üht tervikut moodustama

omavahel tihedalt liituma, seostuma, kokku sulama


põis

inimese ja looma vaagnas asuv õõneselund, kuhu uriin neerudest koguneb

inimese v. looma kelmeline õõneselund mingi vedeliku v. gaasi tarvis (EKSS)


põishernes

lähistroopika põuastel aladel kasvatatav ümmargusi seemneid sisaldavate kaunviljadega taim


põisloode

loote üks varajasi arenguastmeid, kus loode on väike põieke, mille sein koosneb ühest rakukihist


põistang-paeluss

eeskätt põhjapoolkeral levinud väike ussnugiline, kes parasiteerib loomade kehas, kuid võib nakatada ka inimest


põkkliide

keevitatud liide, kus detailid on ühendatud otsakuti


põksuma

(südame kohta, ka seoses tundmustega:) kiiresti, ägedasti, ärevalt tuksuma

ärevusest, erutusest vms. kiiresti, ägedasti tuksuma (südame, ka rinnas, hinges pesitsevate tunnete kohta) (EKSS)


põlastama

põlgusega, halvakspanuga või üleolevalt suhtuma

halvakspanevalt või üleolevalt midagi ütlema


põlastusväärne

kellegi halvakspanu, põlgust esilekutsuv


põld

haritav maa, kus kasvatatakse peamiselt lühiealisi kultuurtaimi (nt teravilja, köögivilja)

suur maa-ala, kus inimesed kasvatavad näiteks teravilja või köögivilju

haritav maa valdavalt lühiealiste kultuuride kasvatamiseks; maa, kus külvikorra järgi midagi kasvatatakse


põldhernes

söödataimena kasvatatav värviliste õite ja ronivartega rohttaim


põldhiir

avamaastikke asustav ning orast ja vilja kahjustav väike hallikas näriline


põld-kukekannus

põldudel umbrohuna kasvav niitjate lehtede ja sinakaslillade kannusega õitega rohttaim


põldkännak

piklike lehtede ja valgete kuni kahvatuvioletsete lehterjate õitega rohttaim, mida kasvatatakse ka salatitaimena


põldmari

kiviaedade ja põldude ääres kasvav sinakasmustade hapukate viljadega põõsas


põldnik

põlluharimisest elatuv, põlluharimisega tegelev inimene

inimene, kelle töö on põldu harida või kes töötab põllumajanduse alal


põldosi

põldudel umbrohuna ja niitudel kasvav suvel pisikest mändi meenutav lülilise varrega rohttaim, ka ravimtaim

põldudel umbrohuna, ka niitudel kasvav osi (Equisetum arvense)


põldpagu

kõige olulisem kivimit moodustav kristalliseerunud mineraal, hrl roosa, hall või rohekas (nt albiit ehk naatriumpäevakivi)


põldpüü

Euroopas ja Lääne-Aasias elutsev pruuni- ja hallikirju kana meenutav lind

Euroopa ja Lääne-Aasia jässakas pruuni- ja hallikirju kanaline (Perdix perdix)


põld-rusujuur

põldudel ja teede ääres umbrohuna kasvav hallikasroheliste karedate lehtede ja väikeste valgete õitega rohttaim


põldrõigas

põldudel ja teeservadel väga levinud umbrohuna kasvav karedate lehtede, kahvatukollaste õite ja kaelakeed meenutavate viljadega rohttaim

põldudel, haljasaladel, jäätmaadel väga levinud kahvatukollaste õitega umbrohi (Raphanus raphanistrum) (EKSS)


põldrüüt

lagerabas pesitsev, põldudelt toitu otsiv vilistava lauluga tuvisuurune rändlind


põldtunnustamine

seemnepõldude hindamine, mis selgitab saagi sobivust külviseks


põldvutt

helepruuni kribulise sulestikuga väike kanaline, ka jahilind ja farmilind, keda kasvatatakse nii munade kui liha saamiseks

peamiselt viljapõldudel elutsev kuldnokasuurune kanaline, ka farmilind (EKSS)


põld-võõrkapsas

Vahemere maadest pärinev rohttaim, mille mõrkjamaitselisi lehti kasutatakse salatina


põlema

kütust vm materjali lagundades leeke (või leeki) ja soojust andma, ka materjali lagunemise kohta selles protsessis

leekides olema, tules hävima (nt tulekahju korral)


põlema minema

kui miski <eki-highlight>süttib</eki-highlight>, siis see hakkab põlema


põlematu

(aine, materjali kohta:) selline, millel pole omadust põleda


põlemine

(keemilise reaktsioonina:) aine kiire ühinemine hapnikuga, mille tulemusel tekivad temperatuuri järsk tõus, intensiivne soojuse eraldumine ja valguskiirgus

protsess, milles aine reageerib hapnikuga, et anda soojust ja tuld


põlemisgaas

millegi põlemisel tekkiv (kahjulik) gaasisegu


põlemisprodukt

millegi põlemise tulemusena tekkinud aine või ühend


põlendik

põlengus osaliselt või täielikult hävinud metsaosa

põlengus osaliselt v. täielikult hävinud metsaala


põleng

kontrolli alt väljunud, kahju põhjustav põlemine

tuli, mis levib kiiresti ning hävitab hooneid ja puid


põletama

tules põleda laskma, tulega hävitama või hukkama

programmi või andmeid püsimällu (eriti ühekordselt kirjutatavale kandjale) kirjutama


põletikuline

põletikuga iseloomustuv v. seotud; põletikust haaratud


põletis

põletamiseks, tule tegemiseks tarvitatav aine


põletusaine

põletamiseks sobiv v. selleks tarvitatav aine (EKSS)


põletusmaterjal

põletamiseks, tule tegemiseks vajalik materjal või selleks tarvitatav aine


põletusohver

ohverdusviis, mille puhul ohvriloom (või inimene) altaril põletatakse


põlevil silmil

erutunult, innukalt, suure õhina või kaasaelamisega


põlevkivi

orgaanilisest ainest tekkinud kollakaspruun kuni mustjas põlev settekivim

pruun või must kivi, mida leidub Eestis maa sees ja millest toodetakse põhiliselt kütust, õli ja gaasi


põlevkivielektrijaam

põlevkiviküttel töötav elektrit tootev ettevõte


põlev maavara

maavara, millel on omadus põleda ja mida saab kasutada kütusena (nt põlevkivi, turvas, maagaas)


põlgama

kellessegi või millessegi üleoleku ja suure halvakspanuga suhtuma, kedagi alaväärseks pidama või mitte sallima

midagi vastumeelseks pidama ja seda vältida püüdma v. sellest ära ütlema (hrl. eitusega)


põlgusväärne

kellegi halvakspanu, põlgust esilekutsuv


põline

väga vanast ajast pärit, väga ammu tekkinud, loodud vms, väga vana


põlisasukas

mingi maa või paiga algse rahva, põlisrahva liige


põlismets

inimtegevusest puutumata vana mets, suur iidne mets


põlisrahvas

mingil alal põliselt (ja pidevalt) elanud, selle ala algne rahvas


põlistalu

põlvest põlve ühe suguvõsa käes olnud talu (hrl 19. sajandil päriseksostetud talu kohta)

põlistest aegadest ühe suguvõsa käes olnud talu (EKSS)


põlluharija

põlluharimisest elatuv, põlluharimisega tegelev inimene

inimene, kelle töö on põldu harida või kes töötab põllumajanduse alal


põllukultuur

põllul kasvatatav taim (nt nisu, punane ristik, põlduba)


põllumaa

põllukultuuride kasvatamiseks kasutatav või selleks sobiv maa


põllumajanduslik

põllumajandusega seotud, sellesse puutuv või seda käsitlev


põllumajanduspoliitika

valitsuse kehtestatud abinõude süsteem, mis on suunatud oma riigi põllumajanduse arendamisele

Põllumajanduse valdkonnas rakendatav poliitika (EKSS)


põllumajandussaadus

taime- või loomakasvatusega tegelemise tulemusel saadud toiduaine, sööt või toode (nt teravili, sealiha, piimatoode)


põllumajandusteadus

põllumajandust käsitlev, seda uuriv teadus


põllumasin

põllutöödel kasutatav masin (nt kombain, traktor)


põllumees

põlluharimisega elatist hankiv isik; põllumajanduses töötav isik


põlluveer

põlluga vahetult piirnev ala või põllu äärmine osa


põlluvili

mingi teraviljakultuur vm põllul kasvatatav taim


põlustama

halvakspanu või põlgusega, tõrjuvalt suhtuma hakkama, enam mitte sallima


põlv

samaaegselt elavad või elanud lähedase vanusega (ja lähedase tegevusala või elukogemusega) inimesed

kõik inimesed perekonnas, riigis või maailmas, kes on sündinud umbes samal ajal

reie ja sääre ühenduskoht, eriti selle eenduv osa


põlvekeder

pisike lapik luu põlveliigeses, mis liigub jala eespinnal põlve painutades ja sirutades

reie nelipealihase kõõlusesse sulundatud lapik seesamluu, mis liigub reieluu alaosa eespinnal põlve painutades ja sirutades


põlvekoht

põlveliigese esiosa ümbritsev koht pükstel või sukal


põlvenukk

põlveliigese kühmuna väljapoole ulatuv esiosa


põlveotsas

tagasihoidlikes tingimustes, hädapäraste, väheste vahenditega


põlvik

labajalga ja säärt kattev (silmkoeline) riietusese


põlvili suruma

kedagi alistama, võitma
laostama, ruineerima


põlvi nõrgaks võtma

tugevat emotsionaalset mõju avaldama, ehmatavalt või erutavalt mõjuma


põlvipidi

sellises asendis, et põlvedega ollakse millegi peal.


põlvkond

omaette arengujärgu moodustavad tooted (EKSS)


põlvnemiskäik

mingi loom- või taimorganismi rühma, samuti elundi või elundkonna tekkimine ja arenemine


põmmima

korduvalt valjusti ja kõmisevalt lööma
selliseid lööke kuuldavale laskma
korduvalt põmmuga lööma (EKSS)


põmmutama

tulirelva kasutades tugevat kõlavat heli tekitama, sel viisil relvast (kellegi pihta) laskma


põndak

kõrgem (pae- või kruusapõhjaga) kuiv koht heinamaal või põllul, lauge küngas

väike küngas v. kink, kõrgem pae- v. kruusapõhjaga kuiv koht hrl. heinamaal v. põllul


põnev

teatud pinge, ebamäärase ohutunde vms tõttu erutav ja kaasakiskuv


põnevik

põnev, pingestatud sündmustikuga romaan, jutustus, film vms


põnevil

ootusärevuses, huvitatult elevil
ootuslikult ärevil; vaimselt pingul


põnevus

huvitavus ja kaasakiskuvus
huvi; ootuslik ärevus


põngerjas

väike laps, vahel pigemini väikese poisi kohta


põnts

annab edasi raske astumise, millegi kukkumise, löögi vms tugevat kõlatut heli

mingist löögist v. millegi (raske) kukkumisest , astumisest tekkiv lühike (pool)kõlatu müra


põntsakas

löök, hoop
suur tükk, kõnek kamakas, käntsakas


põntsatama

järsku tugevat kõlatut heli tekitades kukkuma vms

sellist heli ühekordselt kuuldavale laskma


põrandaalune

(poliitilistel põhjustel) varjatult, salaja tegutsev, seadusega keelatud

illegaalselt, poliitiliste vastaste eest varjatult tegutsev isik; põrandaaluse organisatsiooni liige (EKSS)


põrandakell

erilisse põrandal asuvasse kappi monteeritud pendelkell


põrandalaag

põranda alusel paiknev plank või pruss, mille külge kinnitatakse põrandalauad või -kilbid


põrandapind

elamiseks, tootmiseks, kontoritööks vm kasutatav pind


põrgu

füüsilistelt tingimustelt raske v. õudne paik; olukord v. elamine sellises seisundis


põrguauk

(usundites:) paik, kuhu hukkamõistetud hinged sattuvad pärast surma, ka kannatusseisund

patuste surmajärgse karistuse paik, põrgu (kirikukeeles)


põrgujook

(viina, õlle jt alkohoolsete jookide kohta)


põrgukallis

väga palju raha maksev, äärmiselt kallis


põrgukatel

katel, kus keevad patused hinged (hrl põrgu, põrgupiinade, raskete katsumuste sümbolina)


põrgukivi

vees lahustuv värvuseta ja lõhnata (tahke) aine, mis on suures kontsentratsioonis söövitav ning mida kasutatakse meditsiinis


põrgukoer

(Vana-Kreeka mütoloogias:) mitme peaga koer, kes valvab sissepääsu allmaailma


põrgulik

suurte ebameeldivustega või kannatusrikas, põrgut meenutav


põrguline

(väike) kurat, tont või paharet põrgu asukana


põrguma

leebe kirumissõna, mida kasutatakse kellegi või millegi üle pahandades, kedagi sarjates, harva ka tunnustades


põrgu põhja kiruma

kedagi või midagi väga ägedalt kiruma või maha tegema


põrgu päralt

imestust või pahameelt, vahel tunnustust väljendav ütlus, ka kerge kirumisväljend


põrgu saatma

midagi või kedagi pahaselt või nördinult tõrjuma, millestki ära ütlema, midagi kõrvale jätma


põrgusigidik

(allumatu, palju pahandust tegeva inimese kohta, ka kirumissõnana)


põrgutukk

kuri ja riiakas, äkiliselt tegutsev naine


põrgutuli

põrgu kui surmajärgne karistuspaik (koos kõigi sealsete piinadega)


põrisema

(mootori, trummi, putuka vm kohta:) töötamisel, mängimisel, lendamisel vms pidevat monotoonset, vibreerivat heli kuuldavale laskma

selle heli saatel töötama, sõitma, lendama vms

(inimhääle kohta:) karedat, kurgust tulevat (kõrval)kõla sisaldama; sellise häälega rääkima v. naerma


põristama

millegi vastu lüües, töötades, lennates vms pidevat monotoonset, vibreerivat heli tekitama

seda heli tekitades lööma, töötama, sõitma vms


põrkeraud

auto, traktori vm sõiduvahendi ees- või tagaosas paiknev autokeret kaitsev osa


põrkima

kurjal toonil midagi ütlema, valjusti pahandama


põrm

surnukeha või selle maised jäänused
inimese surnukeha või selle jäänused


põrmulaps

(inimese kohta, hrl vaimulikus kirjanduses)


põrmustama

ümber lükkama, olematuks tegema
hävitama, purustama


põrnataud

taimtoiduliste loomade ja inimese äge nakkushaigus


põrpima

(ootamatult) tugevat muljet avaldama, psüühiliselt ülimalt mõjuma, äärmiselt hämmastama


põrsas

siga (hellitleva v. lastekeelse nimetusena, ka meelitussõnana ja kutsumiseks)


põruma

eesmärgi saavutamisel ebaõnnestuma, loodetud tulemust mitte saavutama

(eksamit) halva tulemuse tõttu mitte sooritama

(hrl. nud-partitsiibis:) aru kaotama, arust ära minema, nupust nikastama


põrundpea

(mitte täie mõistusega, poole aruga või peast segase inimese kohta)


põrunud

mitte täie mõistusega, lollust ilmutav (ka sõimusõnana), hrl terve mõistusega inimese kohta, kui see toimib rumalasti, mittemõistlikult


põrutama

löögi või löökidega midagi kuskile või mingisse asendisse, olukorda viima

kehavigastusena põrutust tekitama, seda esile kutsuma


põrutav

ootamatu ja üllatav
tugevaid tundeid tekitav, ülimalt mõjuv


põsakile

asendisse, kus põsk või põsed toetuvad peopesa(de)le


põsekoobas

ülalõualuus olev paariline õõs, mis on ühenduses ninaõõnega


põsekoopapõletik

ühe- või mõlemapoolne põsekoopa limaskesta põletik


põselihas

innerveerib näonärv, lihas tõmbab suunurka taha, surub põsed ja huuled vastu hambaid


põselohk

põses olev (eriti naermisel, naeratamisel tekkiv) lohuke


põseluu

paariline luu, mis moodustab sarnakaare ja silmakoopa külgseina


põsk

näo kumbki külgmine osa silmade ja alalõualuu vahel

üks kahest pehmest osast näos, mis asub silmadest allpool


põskhabe

ainult kõrvade ette ribana kasvatatud habe


põu

(poeetilisemas stiilis:) rind v. rinna ja riietuseseme vahe


põuane

sademeteta, erakordselt kuiv ja hrl ka kuum


põuaperiood

(regulaarselt korduv) kuum sademeteta ajavahemik


põuasinine

põuaaja peaaegu pilvedeta taevast meenutavalt sinine


põuasomp

põuailmaga esinev kuiv tolmust, suitsust vms koosnev udutaoline sinakashall vine


põuavälk

peamiselt öösel silmapiiri kohal nähtav ilma müristamiseta kauge välgusähvatus

kauge äike, mille puhul pole müristamist kuulda


põud

pikka aega kestev kuiv kuum ilm, mis ei võimalda taimedel rahuldada oma veetarvet

pikka aega kestev kuum ilm, mille ajal ei saja piisavalt vihma

kestvalt kuiv (v. väheste sademetega) kuum ilmastik, mis ei võimalda taimedel rahuldada oma veetarve


põueoda

lühike noataoline, hrl kahekandilise peene teraga torkerelv


põuepommar

inimene, kes sooritab terroriakti iseennast teadlikult ohvriks tuues (nt end õhkides)


põuepudel

väike lameda kujuga (metall)pudel hrl kange alkoholi tarvis


põõnama

(raskelt ja kaua) magama
laisalt lesima, magama


põõsas

puust väiksem puittaim, millel varred harunevad maapinna lähedalt

väikese puu moodi taim, mille harud algavad madalalt

madalalt harunev puittaim, mille võra kannavad tüvikud


põõsastik

põõsad
põõsastega kaetud ala
põõsastega kaetud ala (EKSS)


põõsastu

põõsad
põõsastega kaetud ala
bot põõsastega kaetud ala


pädev

mingi ala või valdkonna teadmisi ja oskusi valdav

neid sobival hetkel ilmutav või väljendav


pädevus

asjakohased teadmised ja oskused ning võimekus tegutseda tulemuslikult mingil alal


päev

24 tundi kestev ajavahemik (keskööst keskööni või ebamäärasemalt)

(vahemaa mõõduna:) vahemaa läbimiseks kuluvate ööpäevade arv

mingi ühe päeva jooksul toimuva programmiga üritus v ürituste seeria


päevad

suguküpse naise emaka tsükliline vereeritus

naise kehas kord kuus toimuv protsess, mil tupest väljub veri


päevakajaline

teataval ajalõigul tähtis, tähelepanu keskmes olev, päevasündmusi käsitlev või puudutav


päevakava

päeva sündmuste, tegevuste kindlaks määratud järjestus


päevakivi

kõige olulisem kivimit moodustav kristalliseerunud mineraal, hrl roosa, hall või rohekas (nt albiit ehk naatriumpäevakivi)


päevakord

koosoleku, istungi, konverentsi vms tegevuskava

(kohakäänetes) (millegi aktuaalse, tähelepanu keskmes, arutlusel oleva, kiiret lahendust nõudva vms. kohta) (EKSS)


päevalill

suurte päikeseketast meenutavate õitega kõrgekasvuline rohttaim, mida kasvatatakse õli saamiseks, silo- või ilutaimena

väga pikk lill, millel on suur kollane õis. Päevalille õie keskmises osas kasvavad seemned, millest tehakse õli


päevalilleseemned

päevalille musta kestaga väikesed seemned, millest pressitakse õli ja mida ka süüakse

päevalille musta koorega väikesed seemned, mida süüakse ja millest tehakse õli


päevalilleõli

päevalilleseemnetest pressitud õli
päevalilleseemnetest pressitud taimeõli


päevaline

teatud arv ööpäevi vana või nii kaua kestev


päevaloode

päikese laskumine silmapiiri taha, päikese loojaminek


päevamood

parajasti tunnustatud rõivamood, hetkel kehtivad moenõuded rõivastuse vm kohta


päevane

päevaajal, päeva vältel toimuv, esinev vms, päevaajaga, valge ajaga seotud (hrl vastandatuna õhtusele või öisele)


päevapaiste

päikesekiirte sära, ere valgus (ja soojus)


päevapakkumine

restoranis vm söögikohas tööpäeval lõuna ajal pakutav soodsa hinnaga toit või toidud


päevapilt

valguse abil keemiliselt või elektrooniliselt jäädvustatud pilt


päevapiltnik

inimene, kelle elukutse (või hobi) on pildistamine

inimene, kes pildistab või kelle töö on pildistada


päevapimesus

halb nägemisvõime päeval, heledas valguses


päevaplaan

päeva sündmuste, tegevuste kindlaks määratud järjestus


päevaraamat

kaustik, köidetud lehed vms, kuhu tehakse vahetuid (dateeritud) ülestähendusi oma elusündmuste ja läbielatu kohta

kaante vahele kinnitatud paberist lehed, kuhu sa kirjutad sellest, mida sa päeva jooksul tegid

(raamatupidamises:) tehingute kronoloogiline register (EKSS)


päevarežiim

(range) päevakava
iga päeva kindel elukorraldus


päevaroos

suurte päikeseketast meenutavate õitega kõrgekasvuline rohttaim, mida kasvatatakse õli saamiseks, silo- või ilutaimena

väga pikk lill, millel on suur kollane õis. Päevalille õie keskmises osas kasvavad seemned, millest tehakse õli


päevast päeva

kogu aeg, päev päeva järel, igal päeval
pidevalt
iga päev vahetpidamata


päevasärk

eest nööbitav, kraega, pikkade või lühikeste käistega meeste pealisrõivas


päevasüda

päeva keskmine osa, hrl umbes kell 12
päeva keskmine osa
kell 12 päeval


päevatee

ühes päevas läbitav vahemaa (varasemal ajal ka pikkusmõõduna)


päevatõus

päikese kerkimine silmapiiri tagant
see, kui päike hommikul taevasse ilmub


päevatööline

vanasti päevapalga eest peamiselt hooajalistel põllutöödel töötanud maatööline


päevauudis

uudis päeva jooksul toimunust, hrl vahendatuna raadios, televisioonis, ajalehes


päevavalgust nägema

sündima, ilmale tulema
teoks saama, trükist ilmuma


päevavari

päikese eest kaitset pakkuv varikate või kaasaskantav sirm


päevaõpe

kõrgkooli õppevorm, kus eeldatakse üliõpilase igapäevast osavõttu õppetööst


päevik

kindlavormiline (lahterdatud lehtedega) raamat, kuhu järjekindlalt kantakse tööülesanded, vaatlusandmed, õpilaste hinded vms.


päevikumärkmed

päevaraamatusse tehtud vahetud ülestähendused


päevinäinud

kulunud, pikaaegsest kasutamisest viletsa väljanägemise omandanud või loguks muutunud


päevitama

(rannas) paljale ihule päikesepaistet laskma, et nahk pruunimaks läheks

päikse käes olema selleks, et nahk pruunimaks läheks

paljale ihule päikesepaistet laskma, (ennast) päikesepaistel pruunistada laskma


päevituma

(naha kohta:) päikesepaistel pruunistuma


päevitusriided

rannas kantavad päevitamiseks mõeldud riided (nt bikiinid, ujumispüksid)


päevi õhtusse saatma

aega veetma või viitma, aega mööda saatma


päev-päevalt

(AEG) väljendab aja jooksul toimuvat muutust


päevpäevane

iga päev, päevast päeva toimuv, esinev vms


päevselge

täiesti selge, väga selgelt märgatav
selline, et mingit kahtlust pole
kergesti, väga selgelt nähtav


päh

väljendab põlastust, halvakspanu, üleolekut


pähe andma

karmilt, materdavalt kritiseerima, noomima


pähe hakkama

(mingi tugeva meelisegava mõjuga seoses:) kedagi pimestama, reaalsustunnet kaotama panema


pähe istuma

kedagi mõjutama, ahistama või ära kasutama, kellelegi survet avaldama


pähe kuluma

sagedasest kordamisest või kuulamisest, vaatamisest mällu kinnistuma


pähe määrima

kellelegi midagi kavalusega, hrl üles kiites, veendes sokutama


pähe panema

kellelegi mingit mõtet sisendama, kedagi milleski veenma


pähe saama

karmi, materdava kriitika või noomituse osaliseks saama


pähe taguma

üht ja sama korrutades kedagi (tema vastutahtsi) õpetama, talle mingit teadmist sisendama


pähe torkama

(äkitselt millegi peale tulemise, mingile mõttele sattumise, millegi meenumise kohta)


pähe tuupima

midagi mehaaniliselt, üha korrates meelde jätma


pähe võtma

(kindlalt) otsustama (ka mingi kinnisidee kohta)


pähe õppima

midagi üha üle kordama, et seda saaks esitada peast (nt ilma teksti maha lugemata, ilma nooti jälgimata))

kui sa <eki-highlight>õpid</eki-highlight> näiteks luuletuse <eki-highlight>pähe</eki-highlight>, siis sa oskad seda esitada ilma raamatu abita


pähkelaju

(vähese mõtlemisvõime või rumala inimese kohta)


pähklihiir

lehtmetsades elav koheva sabaga oranžikas pisinäriline, Eestis haruldane


pähkliline

maitselt, lõhnalt või kujult pähklit meenutav


pähklipuuvineer

pähklipuu (<eki-foreign>Juglans</eki-foreign>) puidust vineer


pähklivõi

röstitud ja jahvatatud maapähklitest valmistatud võie


pähn

südajate lehtede ning kollakate lõhnavate õitega tugevakasvuline puu

suur puu, mille kollastest õitest tehakse teed


päid kokku panema

hulgakesi koos (läbi) arutama või ideid vaagima


päike

heledaim suur täht, taevakeha, mis annab maakerale valgust ja sooja

suur ümmargune objekt taevas, mis annab päeval valgust ja soojust

päikesekiirte sära, päikesevalgus (ja -soojus) (EKSS)


päikeseaasta

Päikese näiva liikumise vältus kevadpunktist kevadpunktini


päikeseaeg

aeg, mida mõõdetakse Päikese näiva ööpäevase liikumise järgi ning mis samal meridiaanil asuvates kohtades on ühesugune


päikeseelektrijaam

elektrijaam, kus Päikese kiirgusenergia muundatakse elektrienergiaks


päikesejänes

(peegelduva, liikuva päikeselaigu, päikesehelgi kohta)


päikesekaitse

kaitsmine kahjustava päikesekiirguse eest


päikesekarva

särav kuldkollane, päikese värvi kollane


päikesekell

tõelist päikeseaega näitav riist, mis koosneb numbrilauast ja sellele Päikese valguses varju heitvast püstisest vardast või plaadist, vanim astronoomiariist

numbrilauast ja sellele Päikese valguses varju heitvast vardast v. plaadist koosnev tõelist päikeseaega näitav riist


päikesekiir

päikesevalguse kiir, mida mööda liigub kiirgusenergia


päikesekonstant

füüsikaline suurus, mis iseloomustab Päikese kiirguse intensiivsust Maa atmosfääri ülemisel piiril


päikesekuldne

särava päikesepaistega, päikesepaistes särav või helkiv


päikesekümblus

(pool)paljalt päikesepaistes olemine (ka ravivõttena)


päikeseline

päikesepaistest valgustatud, rohke päikesepaistega


päikeseloide

gaasijoa paiskumine Päikese pinnalt Päikese atmosfääri

Päikese pinnalt Päikese atmosfääri paiskunud helendav gaasijuga või -pilv


päikeseloode

päikese laskumine silmapiiri taha, päikese loojaminek


päikeselõõm

väga tugev päikesest lähtuv soojus- ja valguskiirgus


päikesepaiste

päikesekiirte sära, ere valgus (ja soojus)


päikeseprillid

silmi ereda päikesevalguse eest kaitsvad prillid

tumedate klaasidega prillid, mis kaitsevad silmi päikese eest


päikeseravi

päikesekiirguse kasutamine ravi otstarbel


päikesesammas

hrl karge ja selge ilmaga jääkristallide ja valguse mõjul tekkiv valgusvihk päikese, kuu või muu valgusallika kohal või all, üks halonähtusi


päikesesapp

halonähtusena Kuu või Päikese kõrval paistev valkjas kettakujuline kujutis, mis tekib ühel või mõlemal pool Päikest jääkristallide tippudes murdunud valguskiirte tõttu, optiline helendav atmosfäärinähtus

halonähtusena Päikese kõrval paistev hele laik (EKSS)


päikeseseisak

hetk, mil päikeseketta keskpunkt on taevaekvaatorist kõige kaugemal põhja või lõuna pool, suvine või talvine pööripäev


päikesesoojus

päikesest, päikesepaistest lähtuv soojus


päikesetõus

päikese kerkimine silmapiiri tagant
see, kui päike hommikul taevasse ilmub


päikesevann

(pool)paljalt päikesepaistes olemine (ka helioteraapia võttena) (EKSS)


päikest võtma

(rannas) paljale ihule päikesepaistet laskma, et nahk pruunimaks läheks

päikse käes olema selleks, et nahk pruunimaks läheks


päiksekaitse

kaitsmine kahjustava päikesekiirguse eest


päiksekiir

päikesevalguse kiir, mida mööda liigub kiirgusenergia


päikseline

päikesepaistest valgustatud, rohke päikesepaistega


päikselõõsk

väga tugev päikesest lähtuv soojus- ja valguskiirgus


päiksepaiste

päikesekiirte sära, ere valgus (ja soojus)


päikseprillid

silmi ereda päikesevalguse eest kaitsvad prillid

tumedate klaasidega prillid, mis kaitsevad silmi päikese eest


päiline

vanasti päevapalga eest peamiselt hooajalistel põllutöödel töötanud maatööline


päine

(valge aja või avaliku tegutsemise rõhutamiseks:) päevane


päisliist

graafiline kaunistus lehekülje ülaosas, nt peatüki alguses

raamatus, ajakirjas v muus trükises pmst peatüki alguses lehekülje ülaserval asuv väike pilt v kompositsioon


päismik

esileheküljel vm paiknev ajalehe või ajakirja nimi ja selle juurde kuuluv info

trük. ajalehe v. ajakirja esilehekülje v. kaane osa, kus esitatakse selle ilmumisandmed (EKSS)


päitseid pähe panema

oma tahtele allutama, taltsaks, kuulekaks tegema


päkapikk

väikest kasvu inimesetaoline, hrl heatahtlik mütoloogiline olend

pöidlapikkune haldjas (muinasjututegelane), kes jõulu ajal toob sussi sisse kinke


päkka hoidma

millegi kordaminekut, õnnestumist, teostumist tugeva kaasaelamisega soovima


päkka peale panema

midagi endale, enda kätte krahmama, oma valdusse või võimusesse haarama


päkki silma ajama

ära tarvitama, lõpuni ära pruukima, millelegi lõppu peale tegema


pälk

peamiselt öösel silmapiiri kohal nähtav ilma müristamiseta kauge välgusähvatus


päll

pruunika või hallika sulestikuga, sulgkõrvadega väike kakutaoline lind


pälvima

millegi vääriline olema, midagi teenitult saama


pännis

(näoilme kohta:) allapoole vajunud suunurkadega olekus, nt pettumusest või ehmatusest


päntajalg

(kohmakalt, taarudes liikuva inimese või looma, eriti karu kohta)


pära

sõiduvahendi vm eseme tagumine osa või ots

jäänus(ed), riismed millestki, millegi alles, järele- v. ülejäänud osa; põhja vajunud paks v. soga


pärak

seedekulgla lõppava
seedekulgla lõppava (EKSS)


päralt

kellegi jaoks või kasutada
kellegi oma, kellelegi kuuluv


päramised

pärast sünnitamist või poegimist väljunud platsenta, lootekestad ja nabaväät

pl. med. vet. pärast sünnitamist v. poegimist väljunud platsenta, lootekestad ja nabaväät


päramootor

paadi pära külge monteeritud või monteeritav mootor


pärand

testamendiga, pärimislepinguga või seadusega kellelegi pärandatud või pärandatav vara, õigused vm

raha või vara, mille keegi sulle jätab, kui ta sureb


pärandaja

isik, kelle vara läheb tema surma korral üle pärija(te)le

isik, kelle vara pärast tema surma siirdub pärija(te)le (EKSS)


pärandimaks

pärandvara üleminekul pärijalt võetav maks (paljudes riikides)


päranditomp

pärand, mis pole veel pärijatele üle läinud


pärandus

isiku surma korral tema pärija(te)le siirduv (hrl aineline) vara


pärani

täiesti, laialt avatud või selliselt avatuks

üksteisest eemale sirutatud või sirutatuks


päranipp

linnu nibujas kloaagist ülalpool asetsev kehaosa


pärasoolepeegel

valgusallikaga jäik toru pärasoole arstlikuks uurimiseks


pärastlõuna

päeva osa pärast lõunat
päeva osa pärast lõunat ja enne õhtut


pärastsõjane

pärast sõda, sõja järel (olemas) olev, toimuv


pärdik

väike sihvakas, ümara pea ja lüheldase koonuga Aafrika ahv


pärg

rõngakujuline lille-, oksa- vm põimik (nt ehtimiseks, austuse märgiks nt surnule või võitjale)

neidude võrukujuline, kuklas rippuvate siidlintidega pidulik peaehe (EKSS)


pärgamentkollane

valkja varjundiga või kahvatukollane, pärgamendi värvi


pärgamentpaber

rasva- ja veekindel poolläbipaistev paber


pärgamentvalge

kollaka tooniga valge, paberi või pärgamendi värvi


pärgamiin

naftabituumeniga immutatud katusepapp aluskihina kasutamiseks(EKSS)


pärgarter

südameseina verega varustav aordi haru
parem ja vasak pärgarter


pärgel

leebe kirumissõna, mida kasutatakse millegi või kellegi üle pahandades, midagi taunides, harvemini imestuse või üllatuse korral


pärgsimss

hrl hoone katuseserva all horisontaalselt ümber kogu ehituse ulatuv etteulatuv kaunistatud ülaserv

fassaadilt edasi ümber kogu ehituse ulatuv horisonaalne ehisliist; ümber ruumi jooksev ehisliist; seina ülaosast eenduv loogelise profiiliga ehisliist


pärgvastne

meres elavate rõngusside, limuste vms loomade vastne, kes on varustatud ripsmetega


pärija

pärandi saaja, isik, kellele seaduse või testamendi järgi siirdub surnu vara

isik, kellele seaduse v. testamendi järgi siirdub surnu vara, pärandi saaja


pärijanna

naissoost pärija (pärandi saaja)
naissoost pärija


pärikarva

karvkatte, karvade loomuliku kalduoleku suunas


pärilik

geenidega kaasa saadud, põlvkonniti edasi antav


pärilikkus

organismide tunnuste seaduspärane korduvus järglaste põlvkondades

klassi omaduste vaikimisi ülekandumine ühele või mitmele ta alamklassile


pärilikkushügieen

õpetus inimkonna pärilike omaduste parandamisest ja selleks rakendatavate meetodite kogum


pärilikkustegur

kromosoomides asuv desoksüribonukleiinhappe (DNA) molekuli osa, mis määrab ühe päriliku tunnuse


pärilus

(hrl võimu) pärimise järjepidevus, edasiantavus


pärima

kellegi surma korral tema vara, varalisi kohustusi, võimupositsiooni vm endale saama (seaduse või surnud isiku tahte kohaselt)

seaduse v. testamendi järgi midagi pärandiks saama


pärimus

põlvest põlve suuliselt edasi antud lugu, uskumus vms, kellelegi pärandatud kombed ja teadmised

põlvest põlve edasiantud tava, komme, uskumus, teade vms


pärimusjutt

põlvest põlve (suuliselt) edasi antud jutt, uskumus vms


pärimuslik

rahva (suulise) loominguna tekkinud, põlvest põlve edasiantud

pärimus(t)ega seotud, pärimus(t)es esinev (EKSS)


pärimusmeditsiin

haiguste vältimise ja ravimise rahvapärimuslikud viisid


pärimusmuusika

selle seaded, töötlused ja edasiarendused (eelkõige segatuna omavahel ja/või popmuusikaga)


pärimustants

mingi kogukonna traditsiooniline tants, mis eksisteerib variantidena ja millel puudub üks kindel fikseeritud kuju


pärimustik

pärimused, nt uskumused, kombed, jutud kogumina


pärinema

(asjade, nähtuste vms kohta:) mingil ajal või mingis piirkonnas valmistatud, loodud olema, kuskilt saadud olema või millestki tulenema

kasutame, et näidata, kust, mis ajast miski on tulnud


päripidi

Päikese näiva liikumise ja kellaosuti liikumise suunas


päris

(tugevdavalt, määra rõhutavalt:) peaaegu et väga


päriselanik

mingi maa või paiga algse rahva, põlisrahva liige


päriselu

tegelik, tõeline elu (nt vastandina arvutis toimuvale või filmides ja raamatutes kujutatule)


pärisinimene

(inimlaste sugukonna liigina:) tänapäeva inimene, liigi <eki-foreign>homo sapiens</eki-foreign> ('tark inimene') esindaja


pärismaalane

inimene, kes on sündinud teatud paikkonnas


pärismaine

(taime- või loomaliigi kohta:) kohaliku päritoluga, looduslikult teatud piirkonnas esinev


pärisnahk

marrasknaha all paiknev rohkete veresoontega sidekoekiht


pärisnimi

tegelik nimi (nt varjunime või hüüdnime korral)


pärisomanik

päriseks ostetud maa või talu omanik
tegelik omanik


pärisorjus

talupoegade feodaalse sõltuvuse vorm, mida iseloomustavad sunnismaisus ja teorent


pärisorjusaegne

pärisorjuse aega kuuluv, pärisorjuse ajal esinenud


pärisosa

(saatusest, jumalast) määratud osa või ülesanne


pärisrahvas

mingil alal põliselt (ja pidevalt) elanud, selle ala algne rahvas


pärit olema

(elusolendite kohta:) kuskil alguse saanud olema või mingis paigas, keskkonnas, suguvõsas sündinud olema

kasutame, et näidata, kus keegi on sündinud


päritolu

kellegi järglaseks olemine, kellestki põlvnemine

see, kust miski lähtub, alguse saab v. kust midagi saadakse, ammutatakse


päritu

see, mis on eellastelt geenidega kaasa saadud


pärituul

tagant puhuv tuul
(laeva puhul:) ahtrist puhuv tuul


pärituult

(liikumise kohta:) selles suunas, kuhu tuul puhub, tuule puhumisega samas suunas


pärivett

selles suunas või seal pool, kuhu vool kulgeb


pärivett ujuma

tegema, arvama, mõtlema nagu teised, enamuse järgi talitama


pärl

hinnalistes ehetes kasutatav hrl kerajas läikleva pinnaga moodustis, mis areneb peamiselt karpide kodades ümber liivatera vm võõrkeha

limuste, eriti karpide kodades arenenud (kerajas) pärlmutrist moodustis, mida kasut. ehete valmistamiseks ning rõivaste kaunistamiseks (EKSS)


pärleid sigade ette heitma

kellelegi väärtusi pakkuma, mida see ei oska hinnata


pärlendama

piiskade, pisaratega, mullidega kaetud olema ja neist läikima või helklema


pärlhall

värvuselt pärli meenutav, kahvatu, sinaka varjundiga hall


pärlinöör

nöör sellele lükitud pärlite või helmestega

tugev peenike nöör, millele saab lükkida helmeid vms


pärlkana

Aafrika päritolu tume valgetäpiline või -triibuline kanaline


pärlkude

kudumisviis, milles üks silmus on kootud parem-, teine pahempidi nii, et järgmisel real nende paigutus muutub


pärllõng

kahekordne tugeva keeru ja kerge läikega tikkimisniit


pärlmutriline

värvide küütluselt, läikelt pärlmutrit meenutav


pärlmutterpilv

jääkristallidest koosnev õhuke läbipaistev värviline pilv stratosfääris


pärmiseen

üherakuline organism, mida leidub nt inimese organismis või mis põhjustab suhkrute käärimist alkoholiks


pärmseen

üherakuline seen, kes toitub peamiselt vees lahustunud suhkruist, põhjustades alkoholkäärimist


pärn

südajate lehtede ning kollakate lõhnavate õitega tugevakasvuline puu

suur puu, mille kollastest õitest tehakse teed

südajate lehtede ning kollakate lõhnavate õitega tugevakasvuline laialehine lehtpuu (Tilia, hrl. Tilia cordata)


pärnulane

Pärnu elanik
Pärnust pärit inimene
pärnulane.


Pärnumaa

maakond Lääne-Eesti mandriosas, hõlmab ka ümbritsevaid saari, sh Kihnu


pärre

tõkestav, eraldav (madal) tara, võre või poolsein


Pärsia kass

lameda näo ja väga pika koheva karvaga kass


pärsia keel

Iraani keelerühma kuuluv indoeuroopa keel, mida kõneldakse peamiselt Iraanis

suurim iraani rühma (makro)keel, jaguneb idapärsia (Afganistaan) ja läänepärsia keeleks (Iraan), mõlemal on omakorda mitmeid dialekte


pärssima

(protsessi, tegevust, nähtust) takistama, aeglustama või peatama


pärsskiirgus

elektromagnetkiirgus, mis tekib laenguga osakese pidurdumisel elektri- või magnetväljas


pärtel

24. august, eesti rahvakalendris sügise saabumise tähis ning lõikusaja poolitaja


pärusmaa

(kellelegi või millelegi ainuomase, eriti sobiva asja kohta)


pärusmõis

pärandatav maavaldus Venemaal 18. sajandi alguseni

naisliini pidi pärandatav läänimõis Baltimail 16.-18. sajandil (EKSS)


pärusosa

(saatusest, jumalast) määratud osa või ülesanne


pärusvaldus

feodalismiajastul maaomand, mida sai piiramata õigustega pärandada


päsmer

endisaegne puust või metallist käsikaal, mille ühes otsas on konks kaalutava eseme riputamiseks ning teises otsas raskus


päss

kohitsemata suguküps isane lammas
isane lammas


pätajalg

(kohmakalt, taarudes liikuva inimese või looma, eriti karu kohta)


päterdama

ettevaatlikult või kohmakalt (lühikese sammuga, taarudes) käima, nt märjal või libedal pinnal, vees või lumes


pätipoiss

noor seadusvastaselt toimiv inimene, pätitegusid tegev poiss


pätitegu

inetu, halb, hrl mittelubatud tegu või käitumine


pätk

põletikust tingitud luuvohand hobuse, ka teiste loomade kannaliigesel


päts

põhjapoolkera suurtes metsades elav kogukas pruuni karvkattega kiskja

suur metsloom, kellel on paks pruun karv

kandiline tükk v. kamakas mingit ainet v. materjali (EKSS)


pätsahi

endisaegne umbse võlvitud laega keriseta ahi


pätserdama

pehmet (ja sitket) ainet hrl kätega mingiks asjaks, moodustiseks vormima või (kohmakalt) millegi külge, peale panema


Pätsi aeg

(Eesti aja kohta, eriti ajavahemikus 1934–1940, mil president oli Konstantin Päts)


pätsiga pähe saanud

mitte täie mõistusega, lollust ilmutav (ka sõimusõnana), hrl terve mõistusega inimese kohta, kui see toimib rumalasti, mittemõistlikult


pätsima

pehmet (ja sitket) ainet mingiks esemeks, moodustiseks vormima v. kuhugi mätsima


pätt

hrl Saaremaa ja Muhu tihedalt läbinõelutud riidest või nöörist tallaga pastlataoline tööjalats või suss

allakäinud, kindla töö- ja elupaigata inimene, hulgus


pää

nõutust, teadmatust, ootamatust, pettumust, ka võidu- v. kahjurõõmu osutav hüüatus


päädima

lõppema
tipnema, haripunkti jõudma
tipuks, haripunktiks olema


pääs

võimalus mingisse kohta minna, kuskile ligi või sisse pääseda

(saavutuste toel) mingisse olukorda vm jõudmine

müüris, aias v. seinas olev tarind, mis võimaldab sisse- ja väljapääsu (hrl. ka veokiga); ka ava selle tarindi jaoks (EKSS)


pääse

mingile üritusele, spordiklubisse, muuseumisse vm sissepääsu võimaldav pilet vm


pääsema

ohtlikust, raskest või halvast olukorrast ära, eemale, turvalisemasse paika saama

sellisest olukorrast (suhteliselt kergesti) välja tulema

ohtlikust või raskest olukorrast eemale, turvalisse kohta jõudma

ohtlikust, raskest v. halvast olukorrast ära, eemale v. turvalisemasse paika jõudma (EKSS)


pääste

ohuolukorras olevate inimeste päästmise ning õnnetuste ja avariide tagajärgede likvideerimisega seotud tegevus


päästekomando

hädaolukorras, päästetöödel ühiselt tegutsevate, spetsiaalse ettevalmistusega inimeste rühm (nt tuletõrjujad, parameedikud)


päästeteenistus

päästetöid organiseeriv ja teostav asutus või nende võrk

päästetöid organiseeriv ja teostav organisatsioon


päästetöötaja

inimene, kes tegeleb inimeste, nende vara ja keskkonna päästmise ja/või kaitsmisega häda- ja kriisiolukordades


päästevahend

õnnetusse sattunud inimeste päästmiseks mõeldud ese vm

igasugune pääste-eesmärkidel kasutatav vahend


päästma

hädaohust, ohtlikust olukorrast või ebasoodsast, täbarast olukorrast välja aitama

ohtlikust või halvast olukorrast välja aitama

midagi halba ära hoidma, ebasoodsasse v. täbarasse olukorda sattumast takistama


pääsu

pikkade mustade tiibade ja valge kõhualusega väike laulind, kes elutseb peamiselt õhus

väike lind, kellel on pikad tiivad ja kes elab peamiselt õhus


pääsuke

väike, peam. õhus elutsev pikkade tiibadega laululind


pääsukesepesa

pääsukese ehitatud savipesa või pesakoobas


pääsusilm

roosakaslilla kerakujulise õisikuga niidulill

niitudel ja soos kasvav roosakaslilla kerakujulise sarikõisikuga püsik  (Primula farinosa)


pöial

inimese (ka ahvi) käe esimene kõige lühem ja jämedam sõrm

inimese või ahvi käe kõige lühem ja jämedam sõrm


pöialpoiss

väikest kasvu inimesetaoline, hrl heatahtlik mütoloogiline olend


pöialt hoidma

millegi kordaminekut, õnnestumist, teostumist tugeva kaasaelamisega soovima


pöid

inimese jala osa kannast varvasteni (koos varvastega)

jala osa, mille peal inimene seisab ja mille küljes on varbad

rattaringi äärmine kaarjas osa, mida ühendavad rummuga kaks kodarat


pöidlahoidja

kellelegi kordamineku, edu, õnnestumise soovija


pöök

põhjaparasvöötmes kasvav nahkjate lehtede ja halli sileda koorega puu, Eestis pargipuu

nahkjate lehtede ja halli koorega põhjaparasvöötme puu .


pööning

hoone katuse ja ülemise korruse lae vaheline ruum

ruum, mis asub maja katuse ja ülemise korruse lae vahel


pööninguvahelagi

hoone ülemine vahelagi
hoone ülemine vahelagi (EKSS)


pöörak

tee suuna (järsem) muutumine ja vastav koht

suurem muutus mingi protsessi, sündmuse üldsuunas või sisus


pöörama

midagi ümber keskpunkti või telje liigutama

midagi teistpidi, teisele küljele panema

midagi ümber teatud punkti või teisele küljele liigutama


pööramatu

selline, mida pole võimalik muuta või tagasi viia varasemaks, algseks olekuks


pööramine

tegusõna ehk pöördsõna muutevormide muutmine (nt isikus, ajas, arvus), konjugeerimine


pöörane

uljalt lennukas, mõnevõrra hull, mitte mõistlik

(hinna, maksude vms kohta) väga suur, määratu


pööraselt

mitmest emotsioonist haaratuna ja kontrollimatul moel


pöörasus

aruta-olek, ohjeldamatus
pöörane tegu, kavatsus vms


pöördahi

pikitelje ümber pöörleva või kiikuva silindrilise trumliga tööstusahi

pikitelje ümber pöörleva v kiikuva silindrilise trumliga tööstusahi (EKSS)


pöördarv

(naturaalarvude puhul:) arv, mis saadakse, kui 1 jagatakse selle arvuga (nt naturaalarvu n pöördarv on 1 : n)

(hariliku murru puhul:) arv, mis saadakse, kui murru lugeja ja nimetaja vahetatakse (nt murru 3/5 pöördarv on 5/3)


pöördeimpulss

dünaamiline suurus, mis iseloomustab pöördliikumist, pöörlemist


pöördeline

selline, millega kaasnevad suured muutused, pööret, läbimurret toov


pöördeloendur

mõõteriist masinaosade (nt auto mootori väntvõlli) pöörlemissageduse mõõtmiseks


pöördepunkt

suurt muutust toov, murranguline ajalõik või sündmus

pöörde sooritamise koht (näit. ujumisbasseinis) (EKSS)


pöördering

kõverjoon, mida mööda liigub täiskäigul laeva raskuskese pärast rooli pööramist


pöördkond

sarnaselt muutuvate tegusõnade ehk pöördsõnade rühm


pöördkondensaator

muudetava mahtuvusega kondensaator (elektriahela element, nt raadiovastuvõtjal)


pöördrist

pööratava osaga seade läbipääsu reguleerimiseks


pöördsõna

(grammatikas:) pöörduv sõna (hrl tegusõna)


pöördtuletus

tavapärase tuletusega võrreldes pööratud,vastupidise suunaga sõnamoodustusviis, mille puhul sõnast jäetakse ära liide (nt <eki-foreign>eelistama → eelis</eki-foreign>)


pöörduma

oma asendit muutma, end pöörama
ressursi kasutamist saavutama


pöördumatu

selline, mis pole muudetav ega viidav tagasi varasemaks, algseks olukorraks


pöördumine

avalik või ametlik (kirjalik) seisukohavõtt


pöördumissõna

sissejuhatav viisakussõna või -väljend kellegi poole pöördumisel (nt <eki-foreign>härra</eki-foreign>, <eki-foreign>proua</eki-foreign>)


pöördväärtus

(naturaalarvude puhul:) arv, mis saadakse, kui 1 jagatakse selle arvuga (nt naturaalarvu n pöördarv on 1 : n)

(hariliku murru puhul:) arv, mis saadakse, kui murru lugeja ja nimetaja vahetatakse (nt murru 3/5 pöördarv on 5/3)


pööre

ühekordne täisringis pöördumine ümber telje või keskpunkti

seadeldis rongide juhtimiseks ühelt rööpmelt teisele (EKSS)


pööris

õhu, vedeliku vm keerlev liikumine või sellise liikumise koht


pööristorm

tugev, suure purustusjõuga õhukeeris, mis liigub maismaa kohal


pööristähk

taime õisik, mille külgharud on väga lühikesed, nii et õied asetsevad tihedalt peatelje ligidal (nt timutil, aas-rebasesabal)


pöörisõisik

(taimel:) õiekobar, mille külgharud on omakorda otsekui kobarad (nt sirelil, hapuoblikal)


pöörlema

ümber oma keskpunkti või telje liikuma, ringe, pöördeid tegema


pöörlemishulk

dünaamiline suurus, mis iseloomustab pöördliikumist, pöörlemist


pöörlennuk

õhusõiduk, mis lendab lennukina (mootorid rõhtasendis), kuid tõuseb õhku ja maandub nagu helikopter (mootorid püstasendis)


püdal

magevete loomakestest toituv must kaan (Haemopis)


püdel

(ainemassi, -segu kohta:) pooleldi paks, pooleldi vedel

(maa-ala, tee kohta:) poolvedela pinnasega


püeemia

uute mädakollete teke veres ringlevate bakterite tõttu


püelonefriit

neeruvaagna ja neerukoe bakteriaalne põletik


pügajaraig

koduloomade ja inimese krooniline naha seenhaigus, mis loomadel avaldub karvade laigutises väljalangemises, inimesel kahjustab ka juukseid ning küüsi


pügal

(temperatuuriga seoses:) kraad
ristipidi asetsev sisselõige


pügalpulk

endisaegne kahest vaheliti kokku pandud poolest koosnev ese vastastikuste kohustuste ülesmärkimiseks (nt teopulk, magasipulk)

kahest vaheliti kokkupandud poolest koosnev riist teatud vastastikuste kohustuste ülesmärkimiseks


pügalrist

kaheksa tipuga rist (nt vappidel kasutatava kujundina), mustrimotiivina tuntud kui kaheksakand


pügama

villa, karvu või rohtu aluspinna lähedalt maha või lühemaks lõikama

puudel, põõsastel latvu ja võrseid ära lõikama

lõikamise, kärpimisega sobivat kuju andma


pügaraig

eeskätt veiste, harvemini teiste loomade ja inimese krooniline nahaseenhaigus


püha

(Jumala kui kõigest argisest ja maisest kõrgemal seisva olendi kohta)

selline, mis on Jumalale, jumalustele, jumalateenistuseks määratud ja pühendatud v. mille vahendusel Jumal, jumalus end ilmutab ja millele seetõttu osutatakse erilist austust


Püha Aujärg

Vatikani esindav roomakatoliku kiriku keskvõim, paavst üksi või koos Rooma kuuria asutustega


pühaba

nädala 7. päev, laupäevale järgnev ja esmaspäevale eelnev päev


pühaduserüvetus

(hrl usuga ühenduses:) moraalne rikkumine, pühaduse teotamine, häbisse saatmine


püha isa

paavst
piiskop, preester vm kõrgem vaimulik


pühajürikutsikas

suure koera sarnane enamasti halli värvi kiskja

hall metsloom, kes on välimuselt koera moodi ja sööb liha


pühak

(ristiusus:) isik, kelle usklikkus ja vagadus avalduvad erilisel viisil ning kes toimib inimeste eestkostjana Jumala ees

üldisemalt voorusliku inimese kohta (EKSS)


pühakiri

usklike poolt pühaks peetav raamat (nt Piibel, Koraan)


pühakoda

kirik, mošee, budistlik tempel vm hoone, kus viiakse läbi usulisi talitusi


pühakuju

tahvelmaal või reljeef, millel on kujutatud Kristust, jumalaema, pühakuid või piiblistseene (kultusese katoliikluses ja eriti õigeusus)


pühalik

erilise usulise tundega seotud, pühadust sisendav

argisest kõrgemal seisev, pidulik ja tõsine, hardust, ülevust väljendav või äratav


pühamees

pühaks peetav, eriti sügavat austust vääriv inimene


püha müristus

imestust, üllatust, ka pahameelt väljendav ütlus


pühapaiste

kuldne või värviline särav sõõr jumaliku või püha isiku pea ümber (Idamaade, antiik- ja kristlikus kunstis)


pühapäev

nädala seitsmes päev (mõnes kultuuris ka esimene päeva)


pühapäevalik

pühapäevale omane
pühapäevaselt rõõmus ja pidulik


pühapäevaselt

puhke- või pidupäevale, pidulikule sündmusele vastavalt või kohaselt


pühasõdalane

võitleja islami levitamiseks peetavas pühas sõjas


Püha Tool

Vatikani esindav roomakatoliku kiriku keskvõim, paavst üksi või koos Rooma kuuria asutustega


püha öö

jõuluõhtu ja esimese jõulupüha vaheline öö, öö vastu 25. detsembrit (kristlaste jaoks Jeesuse sündimise öö)


pühendama

kellegi või millegi peale midagi (muud välistavalt) kasutama või kulutama

(aega või elu) selleks kasutama, et kellegagi koos olla või millegagi tegelda

kedagi talle tundmatu v. teadmatu asjaoluga (usalduslikult) tutvustama


pühenduma

mingi tegevuse, ala või harrastusega innukalt (ka muud välistavalt) tegelema, põhiliselt sellele oma aega pühendama ja keskenduma

ennast mingile tegevusele, alale, harrastusele pühendama


pühitsema

(rituaalse puhastamisega) pühaks tegema, tunnistama või kuulutama


pühitsus

teatav püha vms seisund, sellesse pühitsemine, vastav rituaalne toiming


pühkima

millegagi kuskilt üle libistama või tõmbama, hrl puhastamiseks, millegi eemaldamiseks

millegagi kuskilt üle tõmbama, et seda puhastada, kuivatada või sealt midagi eemaldada

jõuga, hooga kuhugi v. mingis suunas ise liikuma v. liikuma sundima; endaga kaasa kiskuma v. (ära) kaotama, olematuks tegema


pühkmekast

kast vm nõu (nt urn, konteiner) prügi paigutamiseks

kast või muu nõu, kuhu inimesed panevad prügi


pühvliaasta

(Hiina astroloogias:) aasta, mida mõjutab härja ehk pühvli märk


pükniline

kehaehituselt täidlane, suhteliselt lühikeste käte ja jalgadega


püksiauk

hrl tõmbluku, haakide või nööpidega suletav lõhik meeste pükste esipoolel


püksid

vöölt jalgadeni ulatuv, jalgu kahe (pika või lühema) haruna ümbritsev riideese, mida kannavad nii mehed kui naised

riideese, mis ümbritseb keha alumist poolt ja jalgu

alakeha kattev pikkade, poolpikkade v. lühikeste säärtega pealisrõivas


püksikesed

(väikesed, napid) aluspüksid
väikelapse püksid


püksikud

(lühikesed) püksid, mida inimene kannab teiste riiete all

pesuese, mida kantakse vastu ihu alakeha katteks


püksirihma pingutama

oma kulutusi tublisti kärpima, vähesemaga läbi ajama


püksiviik

sissepressitud volt püksisääre ees- ja tagaküljel


püloorus

lihaseline sulgur mao kaksteistsõrmikuks ülemineku kohas (pylorus)


püorröa

mäda eritumine põletikulise protsessi korral


püramidoon

palavikku alandav, valu vaigistav ning põletikuvastane ravim, nüüdseks kõrvalmõjude tõttu käibelt kõrvaldatud


püramiidikujuline

püramiidi kujuga, alt laia ning kitseneva terava tipuga (nt puuvõra kohta)


püreeter

suure õisikuga aromaatne rohttaim, Eestis aialillena

püreetri taime kuivatatud ja peenestatud õisikuist valmistatud putukamürk (EKSS)


Pürenee poolsaar

Lõuna-Euroopa poolsaar, millel asuvad Hispaania, Portugal, Gibraltar ja Andorra


püretama

prahi, rämpsu, roojaga vms räpaseks, määrdunuks tegema


pürg

kõrge turja ja lõuaaluse habemega suur väljasuremisohus Euroopa veislane


pürgima

kuhugi või millegi poole sihikindlalt püüdlema, millegi saavutamist, saamist visalt taotlema


pürgimus

sihikindel püüdlus midagi saavutada, kuhugi jõuda


püridoksiin

üks B-rühma vitamiinidest, toidust (nt maksast, kalast, pähklitest) saadav ja organismi soole mikroflooras tekkiv aine, mis tugevdab südant ja veresoonkonda ning aitab ennetada nahakahjustusi


pürjel

linna või linnvabariigi kodanikkonna vaba täieõiguslik liige keskajast kuni 18.-19. sajandini


pürjermeister

keskajal Saksa õigusega linnades rae vanema liikme või linnapea ametinimetus


pürolüüs

protsess, mille käigus aine kõrge temperatuuri toimel laguneb kaheks või enamaks aineks, termiline lagundamine

aine lagundamine lihtsamate ühenditeni kuumutamise teel (EKSS)


püsi

mingi tegevuse juures püsimiseks vajalik kannatlik, kärsituseta seisund


püsiasukas

inimene või loom, kes elab teatud paigas või piirkonnas pidevalt kohapeal, paikne asukas


püsiekspositsioon

alaliselt välja pandud kunstiteosed või esemed (eriti muuseumis)

alaline ekspositsioon vastandatuna vahelduvatele näitustele (EKSS)


püsielanik

mingis kohas alaliselt, püsivalt elav inimene, alaline elanik


püsihind

(analüütilistes arvutustes:) mingil ajal kehtinud tegelik hind, mis loetakse tinglikult kehtivaks või kehtinuks pikema aja jooksul


püsik

rohttaim, mille eluiga on kolm või enam aastat (nt lumikelluke, paiseleht, sõnajalg)

mitmeaastane rohttaim (maa-alused osad talvituvad)


püsikaup

kaup, mis ei ole määratud kohe või korraga äratarbimiseks, vaid pikaajaliseks kasutamiseks (nt televiisor, külmkapp)

kaup, mis ei ole määratud kohe v. korraga tarbimiseks (näit. auto, külmutuskapp) (EKSS)


püsikestev

pidevalt kestev, pikka aega muutumatuna toimuv


püsikiirusehoidik

sõidukis olev seade, mis hoiab soovitud sõidukiirust samana


püsikindel

pidevalt, püsivalt olemasolev või toimuv


püsikluste

umbrohuna kasvav või söödaks kasvatatav kõrreline rohttaim


püsikulu

ettevõtte kulud, mille kogusumma jääb muutumatuks nii tegevusmahu suurenedes kui ka vähenedes (nt ruumide rendikulu)

kulu, mis toodangu mahu kasvamisel või kahanemisel ei tarvitse kasvada ega kahaneda


püsilugeja

teatud raamatukogu teenuste pidev kasutaja


püsima

jätkuvalt samas asendis, seisundis või olukorras olema

pikemat aega ühes kohas või seisundis olema


püsimatu

rahutu loomuga, selline, kes ei suuda püsida pikemalt paigal või ühe tegevuse juures


püsimeik

meikimisviis, mille korral jumestuseks kasutatav värvaine kantakse nahasse (nt huulte, kulmude, silmade kuju korrigeerimisel)


püsimuna

alamate vähkide ja mõnede teiste mikroskoopiliste alamate loomade paksukooreline muna, mis hakkab arenema pärast puhkeaega


püsimälu

mälukiip, kuhu salvestatud käsud ja andmed säilivad alaliselt

mäluseade, millest saab andmeid normaaltingimustel ainult lugeda


püsipaikne

(hrl veeloomade, taimede kohta:) aluspinnale kinnitunud, selline, kes aktiivselt ei liigu


püsisoojane

(loomade kohta:) ümbruse temperatuurist suhteliselt sõltumatu, keha sisemisest soojusest sõltuva püsiva kehasoojusega (nt inimene, imetajad, linnud)

ümbruse temperatuurist suhteliselt sõltumatu kehasoojusega.


püsitu

pidevalt muutuv, selline, mis ei püsi ühes seisundis või olekus


püsiv

kaua aega vältav, (üsna) pikaajaline, mitteajutine

selline, mis on pidev või kestab pikemat aega

(asukoha kohta) mitteajutine, pikemaajaline


püsivhind

(analüütilistes arvutustes:) mingil ajal kehtinud tegelik hind, mis loetakse tinglikult kehtivaks või kehtinuks pikema aja jooksul

kaupade ja teenuste hinnaindeksiga deflateeritud jooksevhinnad


püsiväljapanek

alaliselt välja pandud kunstiteosed või esemed (eriti muuseumis)


püsiühend

püsiv tavapärane sõnade ühend keeles (nt <eki-foreign>avalik õigus</eki-foreign>, <eki-foreign>muljet avaldama</eki-foreign>)


püss

õlalt laskmiseks mõeldud üksiklaskudega tulirelv, mille pikkus koos relvarauaga on üle 600 mm

suur relv, mida hoitakse õla vastas, et tulistada

sile- v. vintraudne üksiklaskudega käsitulirelv (EKSS)


püssikaba

püssi tagumine, hrl vastu õlga toetuv osa


püssikuul

püssipadruni eesmine väljatulistatav osa


püssiraud

püssi eesmine torujas osa, mille õõnes liikudes kuul saab oma kiiruse ja suuna


püssirohi

väikese plahvatuskiirusega lõhkeaine, hrl segu väävlist, söest ja kaaliumnitraadist (salpeetrist), mida kasutatakse kuulile või mürsule algkiiruse andmiseks, rakettmootorites ning süüte- ja pürotehnikaseadmeis

väikese plahvatuskiirusega lõhkeaine, mida kasut. rakettmootorites, mürsule v. kuulile algkiiruse andmiseks ning süüte- ja pürotehnikaseadmeis


püssirohupann

endisaegse tulelukuga püssi luku osa, millel süüdati püssirohi


püssivarras

varras püssiraua õõne puhastamiseks ja õlitamiseks


püstaed

rõhtlattide külge püsti kinnitatud palkidest, laudadest vm puitmaterjalist tara


püstak

korrusmajas ülestikku asetsevate korterite plokk (koos treppide ja välisuksega)


püstandaed

teibapaaride vahele kaldu asetatud roigastest tara


püstasend

otse alt üles või ülalt alla, maa vm pinnaga risti olev asend


püsti hoidma

kindlalt paigal, hrl püstises asendis hoidma


püstihull

päris mõistuse kaotanud või ülimalt pöörane, väga jabur

päris mõistuse kaotanud v. ülimalt pöörane, väga jabur


püstijalakomöödia

ühe (või paari) näitleja (tragi)koomiline või humoristlik etendus publikule, hrl lavalt otse publikule kõneldes


püstijalu

seistes
jalul, liikvel olles
väga kiiresti; ajaliselt kiiresti


püsti lööma

midagi üles seadma, (püstiasendisse) paigaldama, (kiiruga) ehitama


püstine

otse, sirgelt alt üles kulgev, püsti või ettepoole asetsev või hoidev


püsti panema

mingi tegevusega alustama, midagi korraldama


püstipidi

püsti, püstises asendis (või sellisesse asendisse)


püstipäi

uhkust, eneseväärikust, julgust üles näidates


püstiseisja

see, kellel on seisukoht (nt bussis, kontserdil)


püstitama

(eesmärki, ülesannet, teemat vms) üles seadma, esitama või algatama

eesmärki, küsimust, probleemi vms esitama


püstitus

probleemi, ülesande vms esitus, selle sisu ja sõnastus


püstivus

laeva võime taastada oma tasakaaluasendit


püstjoon

otse alt üles või ülalt alla, maa vm pinnaga risti kulgev joon


püstjuuksed

(lühikesed) püstised harjasetaolised juuksed


püstklaver

klaver, mille ristkülikukujuline kõlakast, haamermehhanism ja keeled on püstasendis


püstkoda

kooniline püstteivastest kere ja erinevast materjalist kattega Põhja-Euraasia rahvaste algeline tulekoldega elamu

kooniline püstteivastest kere ja erinevast materjalist kattega Põhja-Euraasia rahvaste (ürgne) tulekoldega elamu (EKSS)


püstlatt

püstasendis, püstine latt (nt selline aialatt)


püstloodis

maa, horisondi vm rõhtsa pinna suhtes (peaaegu) täisnurga all olev

püstloodselt, püstloodsena, otse püstisuunas. (EKSS)


püstol

käest laskmiseks mõeldud üksiklaskudega tulirelv, mille pikkus koos relvarauaga on kuni 600 mm

teatud tüüpi väike relv, millest saab tulistada

värvimiseks, metallitamiseks, keevitamiseks, montaažitöödel jm tarvitatav tööriist, millel on püstoli kuju (EKSS)


püstolitasku

vööl kantav hrl nahast tasku püstoli või revolvri hoidmiseks


püstolkuulipilduja

püstolipadruniga tulistav käsitulirelv, mis on valmistatud laskmiseks nii valangutega kui ka üksiklaskudega

püstolipadrunitega tulistav individuaalne automaatrelv


püstolpihusti

püstolikujuline seade värvi või laki pinnale pihustamiseks


püstsuund

otse alt üles või ülalt alla, maa vm pinnaga risti minev suund


püsttara

rõhtlattide külge püsti kinnitatud palkidest, laudadest vm puitmaterjalist tara


püsttelg

maa vm pinnaga risti, millegi keskel püstsuunas kulgev (mõtteline) sirgjoon või selline detail


püstuvus

laeva võime taastada oma tasakaaluasendit


pütaagorlane

Pythagorase õpetusest lähtunud antiikfilosoofia suuna esindaja, kes käsitas arvu kaosest harmoonilist maailma loova printsiibina


pütagoorlane

Pythagorase õpetusest lähtunud antiikfilosoofia suuna järgija


pütagoreism

Pythagorase õpetusest lähtunud antiikfilosoofia suund, milles arvu käsitati kaosest harmoonilist maailma loova printsiibina


püuuria

mäda leidumine uriinis neerude või kuseteede bakteriaalse põletiku korral


püüd

püüdmine, üritamine midagi saavutada, kuhugi jõuda


püüdlema

kuhugi, millenigi jõuda tahtma, sihipärase tegevusega eesmärgi poole püüdma


püüdlik

oma tegemistes võimalikult head tulemust üritav, usinalt hoolas


püüdma

midagi teha püüdma, mingil eesmärgil katset või ponnistusi tegema


püüdmatu

(seoses võistleja(te)ga, kellele ei õnnestu järele jõuda)


püüdur

vahend või seade mingi aine vm kinnipüüdmiseks

vahend v. seade mingi aine kinnipüüdmiseks


püügikeeld

ametlik keeld teataval ajal, teatavas piirkonnas kala püüda


püügikitsendus

kalapüüki piirav, kitsendav tingimus
kitsendus kalapüügis (EKSS)


püügiluba

ametlik luba teataval ajal, teatavas piirkonnas kala püüda


püügiõigus

õigusnormid, mis reguleerivad kalapüügi võimalusi ja kalavaru kaitset


püük

kalade ja veeloomade, harvem ka maismaaloomade (püünistega) püüdmine (EKSS)


püül

kestadest ja iduosakestest hästi puhastatud peenike jahu


püülileib

peenikesest jahust, püülijahust tehtud leib


püüne

lava näidendi vm lavateose esitamiseks, ka teatri kohta üldse


püünis

vahend või tõke loomade, lindude, kalade, putukate vms püüdmiseks

jahiulukite, röövloomade ja kahjurite püüdmiseks kasutatav riist v. rajatav tõke


püünispael

endisaegne silmusekujuline püünis väiksemate metsloomade ja lindude tarvis


püünisrauad

kahest poolkaarekujulisest riivistatud rauast koosnev püünis, mis paiskub vedru jõul kokku


püünisvõrk

ämblike ja mõnede teiste putukate eritatud võrguniitide põiming hrl rohukõrtel või madalatel põõsastel


püür

padja vahetatav ümbris voodipesuna
riidest kate, mis pannakse ümber padja


QR-kood

väikestest ruutudest koosnev mustvalge ruudukujuline märgistus, millelt saab nt mobiil- või nutitelefoni kaameraga välja lugeda informatsiooni


quiche

Prantsuse köögist pärinev munasegutäidisega lahtine pirukas

ahjus küpsetatud lahtine pirukas, mille põhi on tehtud tainast ja sisu munast, juustust ning köögiviljadest


r

keskpunkti ringjoone või kerapinnaga ühendav lõik


Ra

hõbevalge radioaktiivne metall, omadustelt leelismuldmetall, keemiline element järjenumbriga 88


raad

keskajast pärinev linna valitsus- ja kohtuasutus mõnes riigis (Baltimail kuni 1889. aastani)

füüs energiadoosi mittesüsteemne ühik (tähis rad) (EKSS)


raadio

meetod informatsiooni juhtmeteta edastamiseks ja vastuvõtmiseks raadiolainete abil

helide läbi õhu saatmine ja vastuvõtmine spetsiaalsete lainete abil

raadiolainete abil levivat infot valiv ja mõistetavaks muundav seade (EKSS)


raadioaparaat

seade raadiosaadete vastuvõtuks ja kuulamiseks

aparaat, kust saab kuulata läbi õhu levivaid saateid; need saated


raadiojaam

aparaat või seadmete ja rajatiste kompleks raadiosignaalide saatmiseks ja vastuvõtmiseks

seadmete ja rajatiste kompleks raadiosignaalide saatmiseks ja vastuvõtmiseks (kasut. ka ringhäälingu saatejaama kohta)


raadiokanal

teatud kindel sagedusriba televisioonisaadete edasiandmiseks või vastuvõtmiseks


raadiokuuldemäng

raadio jaoks kirjutatud või kohandatud draamateos


raadiokõrgusmõõtur

raadiolokatsioonil põhinev õhusõiduki lennukõrguse mõõtmise pardariist


raadiolokaator

raadiolainete abil objekte avastav ja jälgiv seade


raadiolokatsioonijaam

raadiolokatsiooni uurimiskeskus ning vastavate seadmete kompleks


raadiosaade

raadios edastatav sõnaline või muusikaline saade

raadios edastatav sõnaline v. muusikaline saade (EKSS)


raadiosaatja

teadete edastamiseks ja vastuvõtmiseks kasutatav, raadiolaineid kiirgav seade

kindla sagedusega kõrgsagedusliku vahelduvvoolu tekitamise seade, mis kiirgab raadiolaineid (EKSS)


raadioside

informatsiooni edastamine raadiolainete vahendusel (EKSS)


raadiotranslatsioon

raadiolainete vastuvõtmine ja edastamine ülekandeliinide, nt krapi abil


raadium

hõbevalge radioaktiivne metall, omadustelt leelismuldmetall, keemiline element järjenumbriga 88


raadius

keskpunkti ringjoone või kerapinnaga ühendav lõik

tegevus- v. toimimispiirkonna ulatus, millegi levik (mingi keskpunkti suhtes)


raadiusvektor

alguspunktist vaadeldavasse punkti minev vektor, mis määrab selle punkti asukoha hrl koordinaatide alguspunkti suhtes


raadula

kitiinhambakestega kaetud riivilaadne elund limuste suuõõnes või neelus


raag

(lehtedeta, kuiv) peen oks, oksake või vits


raagremmelgas

kollakashalli koore ja ovaalsete lehtedega puu või põõsas

pajude hulka kuuluv kollakashalli koorega puu või põõsas (Salix caprea)


raagus

(puude, põõsaste kohta:) ilma lehtedeta, lehed langetanud olekus


raal

elektrooniline seade, mida kasutatakse info säilitamiseks, otsimiseks, töötlemiseks ja väljastamiseks, tehete sooritamiseks ning mitmesuguste rakenduste loomiseks ja kasutamiseks

elektrooniline seade, mille abil saab infot otsida, töödelda ja säilitada


raalistama

arvutis kasutatavaks muutma, arvuti abil automatiseerima


raam

midagi ümbritsev hrl jäik liist, ääris või selline kujutis

see, mis on näiteks pildi, akna või peegli servade ümber

piltl. millegi (piiritletud, kindlaks määratud) ulatus, piirid (EKSS)


raama

korratusse, laostunud olekusse, prahist, risust täitunuks


raamas

lohakil, laostunud, risustunud olekus, pikalt kasimata, korrastamata


raamat

trükitud lehekülgedest koosnev terviklik, ühest küljest köidetud väljaanne, mida katavad kaaned

sellisel kujul ilmunud teos (ka mitmeköitelisena)

ese, mida saab lugeda ja millel on kaante vahel palju paberist lehti

raamatut meenutav kogum kviitungeid, talonge jms (EKSS)


raamatuantikvariaat

kauplus, kus ostetakse ja müüakse vanu raamatuid


raamatuhaige

innukalt raamatuid lugev inimene
kirglik raamatukoguja, raamatuhull.


raamatukauplus

raamatuid, kirjatarbeid vms müüv kauplus


raamatukogu

koht või hoone, kus säilitatakse (üldiseks kasutamiseks ettenähtud) raamatuid, käsikirju vms materjali

koht, kuhu sa lähed, et raamatuid lugeda või neid koju laenata

maja, kus säilitatakse ja laenutatakse (üldiseks kasutamiseks ettenähtud) trükiseid, käsikirju vms. materjali


raamatukoguhoidja

hrl vastava eriharidusega raamatukogutöötaja


raamatukogukaart

dokument, mis annab õiguse kasutada raamatukogu teenuseid


raamatukoi

(aina lugeva, oma raamatuis elava, eluvõõra inimese kohta)


raamatuköitja

(kutseliselt) raamatute köitmisega tegelev inimene


raamatulaat

laiaulatuslik raamatute näitusmüük müügi- ja kirjastuslepingute sõlmimiseks, raamatute suurmüük


raamatulukk

metallist sulgur endisaegse raamatu kaante eesservade küljes


raamatumess

laiaulatuslik raamatute näitusmüük müügi- ja kirjastuslepingute sõlmimiseks (EKSS)


raamatumärk

omanikku märkiv, hrl raamatu sisekaanele kleebitav väike graafiline leheke


raamatupidaja

inimene, kes tegeleb asutuse raamatupidamisega, sissetulekute ja väljaminekutega

inimene, kelle töö on pidada arvestust firma või asutuse sissetulekute ja väljaminekute kohta

raamatupidamisarvestuses vajalike lihtsamate tööde tegija


raamatupidamine

majandustehingute dokumenteeritud arvestuse süsteem

mingi firma, asutuse või organisatsiooni majanduslike tehingute kohta käivate dokumentide täielik arvestus

majandusüksuse vara ja sellega seotud muutuste arvestamist hõlmav majandusliku arvestuse liik


raamatuplokk

(trükise tegemisel:) hrl kokku õmmeldud kaanestamata trükipoognad

trük kokku õmmeldud kaanestamata raamat (EKSS)


raamatupood

raamatuid, kirjatarbeid vms müüv kauplus


raamaturavi

tervenemise eesmärgil soodsaid tundmusi tekitavate raamatute lugemine, psühhoteraapia vorme


raamatuteadus

traditsioonilist ja digitaalset raamatut, selle kirjastamist, levitamist ja arengut uuriv valdkond


raamen

Jaapanis levinud hiinapärane nuudliroog väikeste liha- ja aedviljatükkide ning puljongiga


raamistik

mingit valdkonda hõlmav üldistus, üldpõhimõtted või kokkuvõte, millegi mõtteline raam

tinaliistudest toestik, tinaraam, mis moodustab süsteemikindla kondikava klaasaknal v klaasimaalil


raapuri

põiki laeva paiknevale raale kinnitatav nelinurkne puri


raas

väga väike (ebapiisav) kogus toitu, tilluke kild, puru või tükike

väike tükk, väike kild; väheke, natuke midagi, kübeke (EKSS)


raashaaval

üks väga väike osa korraga
vähehaaval, tasapisi


raatmaa

metsast ja võsast puhastatud, raadatud lage maa-ala


raats

pikkade teravate piidega tööriist linakuparde eraldamiseks


raatsima

sisemiselt vaevu, hädaga valmis olema midagi tegema või kuidagi toimima


raatus

linnavalitsuse ametihoone
endisaegne rae ametihoone


raba

suuremate soomassiivide keskosas asuv ümbruse pinnast kõrgem ala, milles ladestub kasvav turbakiht ning kus taimed toituvad üksnes sademetest

ümbruse pinnast kõrgemale ulatuv väikeste veekogudega soo

õlle v. kalja tegemisel järelejäänud paks pudrutaoline mass (EKSS)


rabadik

maa-ala, mis koosneb peamiselt rabast
rabaala, rabamaa.


rabakana

nurmkanast veidi suurem punakaspruun tundrates ja rabades elutsev lind

nurmkanast veidi suurem punakaspruun tundrate ja rabade kanaline (Lagopus lagopus)


rabakarask

(kärsitu, tormaka inimese kohta)
kärsitu, tormaka inimese kohta


rabama

(ootamatult) tugevat muljet avaldama, psüühiliselt ülimalt mõjuma, äärmiselt hämmastama

hooga, järsku või kiirustades midagi (ka kahju) tegema


rabamispink

vanasti rukkivihkude rabamiseks kasutatud pingikujuline laud, mille üks ots oli vastu maad, teise otsa all kaks jalga


rabamurakas

rabades, rabastunud männimetsades kasvav mesikollaste söödavate viljadega rohttaim

rabades, rabastunud männimetsades kasvav mesikollaste söödavate viljadega murakas (Rubus chamaemorus)


rabandus

järsk eluohtlik haigussööst (nt insult, südameinfarkt)

järsk eluohtlik haigusesööst (näit. insult, südameinfarkt)


rabasoo

madal- ja kõrgsoo vaheaste, üleminekutüüp, mis seob endas nii madalsoo kui rabade omadusi


rabatt

vähendatud hind (nt püsikliendile või suure kaubapartii ostjale)

hinnaalandus, mida tehakse kas püsikliendile või suure kaubapartii ostjale (EKSS)


rabatult

(ootamatu) tugeva tunde poolt vallatuna, millegi ülima mõju all


rabav

tugevat muljet avaldav, psüühiliselt ülimalt mõjuv


rabe

(aine, eseme vm kohta:) kergesti murduv, murenev või katkev

kergesti murduv, murenev v. katkev  (mingi aine, eseme vm. kohta)


rabelema

(inimese vm elusolendi kohta:) ennast ägedalt edasi-tagasi liigutama, küljelt küljele viskuma, hrl mingis hädas olles

kõigest jõust tööd tegema; agaralt ja väsimatult töötama (EKSS)


rad

nurga mõõtmise ühik, kesknurk, millele vastava kaare pikkus võrdub ringjoone raadiusega


rada

inimeste või loomade tallatud (vahel ka sõidetav) kitsas tee

kitsas tee, mille on sisse kõndinud inimesed või loomad

harude jada, mis ühendab võrgu kaht sõlme nii, et iga haru kasutatakse ainult üks kord


radar

raadiolainete abil objekte avastav ja jälgiv seade

liikluse kontrollimiseks kasutatav kiirusmõõtur (EKSS)


radarijaam

raadiolokatsiooni uurimiskeskus ning vastavate seadmete kompleks


radeerima

kirjutatut, joonistatut või trükitut paberilt välja hõõruma või kaapima, seda kustutama

radeerimisnõela abil joonistust vask- vm. metallplaadile kraapima


raderford

radioaktiivse preparaadi aktiivsuse mõõtühik


raderfordium

kunstlik radioaktiivne metall, keemiline element järjenumbriga 104


radiaalarter

küünraaugust algav, randmelt peopesani kulgev arter


radiaalne

kiirtena keskmest lähtuv või keskmesse suunduv


radiaator

ruumi soojendamiseks kasutatav kiirgusülekandega küttekeha


radiatsioon

elektromagnetlainete või aineosakeste voog


radikaalne

(tegevuse, otsuse vms kohta:) millegi kulgu, olemust otsustavalt mõjutav või muutev, hrl millegi olemusse sügavuti, juurteni tungides


radioaktiivne

muunduva aatomituumaga ja kiirgav, radioaktiivsust omav, radioaktiivsusega seostuv


radiolaarid

rühm kiirtena asetsevate kulenditega ainurakseid, kes kuuluvad peamiselt sooja mere planktonisse


radioteraapia

ravi ioniseeriva kiirgusega, nt pahaloomuliste kasvajate korral


radoon

radioaktiivne, äärmiselt mürgine värvuseta väärisgaas, keemiline element järjenumbriga 86


raejalad

endisaegne nelja jalaga alusraam, millel seisis leivaküna, pesuküna vm suurem ese

leivaküna, pesuküna vm. suurema eseme nelja jalaga alusraam


raekirjutaja

(keskajal:) rae istungite protokollimise, arvepidamise vms asjaajamisega tegelev ametnik


raekoda

rae ametihoone; linnavalitsuse ametihoone


raesulane

keskaegse rae teenistuses olnud isik, hrl sõdur


raevukas

väga vihane, pööraselt ärritunud, meeletut viha väljendav


raevuma

väga vihaseks muutuma, pöörasesse vihahoogu sattuma

raevu sattuma, raevukaks, maruvihaseks muutuma


rafinaad

puhastatud peen valge suhkur, rafineeritud suhkur


rafineeritud

oma laadilt, olemuselt eriti peen, viimistletult peen


rafting

kummiparve või -paadiga sõit mööda kärestikulist jõge


ragaad

väikese lõhe kujuline haavand elastsuse kaotanud nahas


ragbi

kahe 15-liikmelise meeskonna vahel jalgade ja käte abil ovaalse palliga mängitav sportlik pallimäng

kahe 15-liikmelise meeskonna vahel jalgade ja käte abil mängitav sportmäng (EKSS)


ragin

tugev järsk madal mürataoline heli, mis tekib hrl millegi murdumisel, purunemisel või plahvatamisel


ragistama

tugevalt praksuvat, millegi murdmise või murdumise heli tekitama

sel viisil kärarikkalt midagi tegema (nt liikuma, töötama)


raglaan

rõiva lõige, mille korral varrukatükk ulatub kiiluna üle õla kaelaauguni


ragulka

hark, mille otste vahele kinnitatud kummiriba abil lennutakse kivikesi, paberist kuule vms

kaheharulisest puuoksast hark, mille lõhestatud otste vahele pistetud kummiriba abil lapsed lennutavad kivikesi, paberist kuule vms.


raha

üldine ametlik maksevahend müntide ja rahatähtede kujul

see, mida sa töö eest saad ja millegi eest maksmiseks kasutad


rahaallikas

see, kust või millest rahalist tulu teenitakse või saadakse


rahaautomaat

automaat, millest pangakaardiga saab kontolt välja võtta sularaha ja teha makseid

automaat, mille abil saab spetsiaalse kaardiga oma pangakontolt raha võtta ja makseid teha


rahailm

mõjukate rahameeste, rahandustegelaste maailm, nende keskkond


rahakapp

tule- ja sissemurdmiskindel kapp raha, väärisesemete või dokumentide hoidmiseks


rahakas

rohkesti raha ja varandust omav
selline, kellel on palju raha ja vara


rahakatel

rahvajuttudes hrl rahaauku poti või pajaga peidetud väärisvara


rahakitsikus

raha piisamatus, vähesus või puudumine
raha vähesus või puudumine


rahakotisõbralik

(teenuse, kauba eest) mitte palju raha küsiv


rahakott

väike kott raha hoidmiseks ja kaasaskandmiseks

(nahast) kotike, milles hoitakse hrl. raha


rahakott puuga seljas

(suurte rahaliste võimaluste, rikkuse kohta)


rahakukkur

varasemaaegne ümara kujuga kotike raha hoidmiseks ja kaasas kandmiseks


rahakurss

riigi rahaühiku hind mõne teise riigi rahas väljendatuna


rahakäive

majandusüksust läbivad rahasummad, sissetulekud ja väljaminekud


rahaliit

riikidevaheline kokkulepe ühisraha kasutuselevõtuks


rahaline

rahana arvestatud, rahaga seotud
rahas arvestatud
rahaga seotud


raha lugema

väljaminekuid väga täpselt arvestama, kulutusi piirama


rahamagnaat

mõjuvõimas rahamees, mõjukas rahandustegelane, rahamaailma äss


rahamaias

raha armastav, meelsasti millegi eest raha võttev, rahale orienteeritud


rahamees

inimene, kel on palju raha, rikas inimene


rahandus

(riigi, ettevõtte) tegevuste rahastamist ja rahavoogusid käsitlev majandusharu

majandustegevuses tekkinud rahalised suhted; rahaasjade üldine korraldus majandusüksuses (näit. riigis)


rahandusaasta

12 kuu pikkune ajavahemik, mille kohta on kinnitatud eelarve


rahandusala

rahaasjade üldise korraldusega, rahaliste suhetega tegelev valdkond, rahandus tegevusalana, erialana vms


rahanduskriis

rahanduses avalduv kriitiline olukord
rahanduses avalduv kriis (EKSS)


rahanduspoliitika

abinõude süsteem, mida riik rakendab rahanduses (EKSS)


rahandussüsteem

rahaliste vahendite moodustamine ja kasutamine ning rahaliste tehingute sooritamine süsteemina


rahapada

rahvajuttudes hrl rahaauku poti või pajaga peidetud väärisvara

rahvajuttudes hrl. rahaauku poti v. pajaga peidetud väärisvara


rahapaja

metallraha vermiv, aumärke vms valmistav ettevõte


rahapalk

rahaline tasu tehtud töö eest, hrl palgana kord kuus makstav tasu

raha, mille töötaja saab tehtud töö eest, tavaliselt üks kord kuus


rahapaun

märgib kellegi valduses olevat raha, rahalisi võimalusi, varalist seisu (ka sellekohastes väljendites)


rahapoliitika

põhimõtted ja abinõud, mida riigi keskpank rakendab raha stabiilsuse säilitamiseks

makromajanduspoliitika osa, mis tegeleb raha stabiilsuse säilitamise ja inflatsiooni ohjeldamisega


rahapump

miski, mis annab suurt tulu, rahalist sissetulekut


rahapung

varasemaaegne ümara kujuga kotike raha hoidmiseks ja kaasas kandmiseks


rahapuudus

raha piisamatus, vähesus või puudumine
raha vähesus või puudumine


rahasedel

paberist vms pehmest materjalist maksevahend


rahastama

kindlaks otstarbeks raha andma
kindlaks otstarbeks raha andma


rahastus

kindlaks otstarbeks raha andmine
kindla otstarbega rahaline panus


rahasüst

ühekordne suure summa andmine hrl majandusseisu turgutamiseks


rahasüsteem

riigis või rahaliidus kehtestatud raharingluse korraldus, mis määrab kindlaks rahametalli, rahaühiku, rahamärkide emiteerimise korra


rahatasku

raamatutaoliselt kokkupandav rahakott raha ja dokumentide hoidmiseks


raha tegema

millegagi äritsedes, midagi müües (rohket) sissetulekut saama


rahatrahv

raha, mida sa pead maksma, kui oled seadust rikkunud


rahatuus

mõjuvõimas rahamees, mõjukas rahandustegelane, rahamaailma äss


rahavoog

majandusüksust läbivad rahasummad, sissetulekud ja väljaminekud

majandusüksust läbivad rahasummad, sissetulekud-väljaminekud


rahavääring

riigi rahasüsteem ja selles rakendatavad rahamärgid


rahaülekanne

maksesumma ülekandmine ühe isiku või asutuse kontolt teise isiku või asutuse kontole

raha kandmine ühelt pangakontolt teisele


rahe

(hobuserakmetel:) rangidele kinnitatud rihm, mille abil looga ots ja ais rangide külge kinnitatakse

PILTL millegi tihedalt järgnev hulk (EKSS)


rahhiit

D-vitamiini vaegusest tekkiv luu ainevahetushaigus (hrl lastel, ka noorloomadel)

D-vitamiini vähesusest v. puudusest tekkiv noororganismi ainevahetushaigus.


rahmama

äkilise, hoogsa käeliigutusega midagi tegema (nt haarama, millestki kinni võtma, lööma)


rahmeldama

pidevas ja hoogsas tegevuses olema, (siia-sinna liikudes) talitama, tööd rügama

askeldades kõvasti töötama, tegevuses olema, toimetama


rahu

hrl kivine või aluspõhja kivimeist koosnev, paguvee ajal hrl kuivale jääv merepõhja kõrgendik

riikide vahekord, kus kumbki riik ei rakenda teise suhtes vägivalda


rahujõud

hrl rahvusvahelised relvajõud mingis piirkonnas, kes peavad jälgima, et sõdinud pooled saavutatud rahust kinni peavad


rahukõnelused

läbirääkimised rahu sõlmimiseks sõdivate riikide vahel


rahul

millegi suhtes toetavas, rahulolevas seisundis, rahuldustundega suhtudes

millessegi või kellessegi rahuloluga, rahuldustundega suhtuv, kellegi või millegi suhtes rahuldustunnet omavana


rahuldav

(enam-vähem) selline, millega võib rahul olla, mitte eriti hea, aga ka mitte halb, keskeltläbi kõlblik


rahulduma

millegagi rahul olema või rahule jääma, millegagi leppima, enamat mitte taotlema


rahuldus

millegi poolt tekitatud rahuldustunne, rahulolu


rahule jääma

millegi või kellegi suhtes rahulolevaks, rahuldustundega suhtuvaks osutuma, häirimata seisundisse jääma

kui sa <eki-highlight>jääd</eki-highlight> millegagi <eki-highlight>rahule</eki-highlight>, siis see vastab sinu nõudmistele ja ootustele, sul on selle üle hea meel


rahulepe

leping, mille põhjal lõpetatakse sõda ning taastatakse sõdinud riikide normaalsed suhted


rahulik

(hrl. looduse kohta:) vaikne, rahus olev, vähese liikuvuse v. muutuvusega (EKSS)


rahulolek

olukord, kus millegagi ollakse (täielikult) rahul


rahulolematu

soovidele või ootustele mittevastamise üle pahameelt tundev

nii iseloomustatakse inimest, kes tahab midagi muud, kellele ei meeldi olemasolev


rahulolev

soovidele või ootustele vastamise üle heameelt tundev

nii iseloomustatakse inimest, kes ei soovi midagi muud, on rahul olemasolevaga


rahumeelne

(riikidega, poliitikaga seoses:) rahu taotlev, mittesõjakas


rahuolek

(hrl seoses arsti läbivaatusega:) rahulik, mitte (füüsilises) pinges olek


rahuoperatsioon

hrl rahvusvaheline relvastatud tegevus sõja ärahoidmiseks ja rahu taastamiseks või kaitsemiseks


rahuotstarbeline

rahulikul, mitte sõjalisel otstarbel toimuv, sooritatav, kasutatav vms


rahupooldaja

rahupoliitikat pooldav, rahuliikumises osalev isik


rahustama

kellegi erutust, ärevust, hirmu vms vaigistama, kedagi (või midagi) rahuliku(ma)ks tegema

kellegi ärevust või hirmu vähendama, teda rahulikuks tegema

tõrkumist, vastuhakku äärmise julmusega maha suruma, selliselt korda jalule seadma


rahustamispoliitika

tegevus, mis püüab ennetada suure riikidevahelise konflikti tekkimist või püüab vaenus olijaid leppima panna (hõlmab järeleandmisi, kompromisse)


rahusti

ravim, mis leevendab ärevust, pingetunnet ja agressiivsust


rahutu

(meeleseisundi, loomuse kohta:) kergesti erutuv või ägestuv, teatud pingest vms elevil või närviline

(olukordade kohta) käärimiste ja vastuhakkudega seotud


rahutud jalad

neuroloogiline häire, millele on iseloomulik (uneaegne) rahutus- ja ebamugavustunne jalgades ning sellega kaasnev vajadus jalgu pidevalt liigutada


rahutus

mitte rahu andev ärevus, kärsitus, kannatamatus vms tunne


rahutused

kehtiva korra vastu suunatud (laiema ulatusega) väljaastumine, vastuhakk vms


rahuvalvejõud

hrl rahvusvahelised relvajõud mingis piirkonnas, kes peavad jälgima, et sõdinud pooled saavutatud rahust kinni peavad


rahvaalgatus

rahva poolt algatatud ettepanek mõnes ühiskonnaelu küsimuses


rahvaarst

sõnade, loitsude, ravimtaimedega arstija, kellele on omistatud ka maagilisi võimeid

rahvapärimuslikke ravivõtteid kasutav ravitseja


rahvaasemik

valitud rahvaesindaja (Eestis Riigikogu liikme kohta)


rahvaeepos

hrl rahvalauludel põhinev eepos, mille peategelane esindab teatud rahvast või mille tegevus hõlmab olulist ajajärku rahva ajaloost

folkl kirj rahvalauludel põhinev eepos (EKSS)


rahvahange

toote või teenuse arendamine rahva kaasabil, hrl spetsiaalse digirakenduse vahendusel


rahvahääletus

rahva arvamuse ja tahte selgitamine seadusandlikus või põhiseaduslikus küsimuses üldriikliku hääletamise teel


rahvajutt

pärimuslik jutustus (nt muinasjutt, muistend, naljand)

folkl pärimuslik proosateos (nt muinasjutt, muistend, naljand) (EKSS)


rahvajõuk

(hrl korratu käitumisega seostuva rahvahulga kohta)


rahvakaitsevägi

sõja ajal peamiselt vabatahtlikest moodustatud ajutised sõjaliste ja politseiliste ülesannetega väeüksused


rahvakomme

teatud rahvale või paikkonnale omane pärimuslik käitumisviis või tava


rahvakool

17. sajandi keskpaigast kuni 20. sajandi alguseni tegutsenud kool, mis andis lihtrahva lastele emakeelset haridust


rahvakoosolek

laiadele hulkadele, üldsusele määratud koosolek


rahvaladina keel

Rooma riigis kõneldud (suuline) ladina keel, praeguse itaalia, katalaani jt romaani keelte eellane


rahvaliikumine

suuri rahvahulki hõlmav, teatud eesmärke taotlev tegutsemine (nt protesti- või toetusmiiting, rongkäik)

suuri rahvahulki hõlmav liikumine (EKSS)


rahvalik

mingile rahvale omane, rahvatraditsiooni kuuluv

rahva seas levinud, tavaliste inimeste huvidele või teadmistele vastav (nt vastandina intellektuaalide omale)


rahvaloendaja

kodudes käiv rahvaloenduse küsitlust läbiviiv inimene


rahvaluule

rahva pärimuslik poeetiline sõnalooming, laiemalt ka kogu rahvapärimuslik vaimne kultuur

kitsamalt: rahva pärimuslik poeetiline sõnalooming (EKSS)


rahvaluuleteadus

rahvaluule kogumise, uurimise ja avaldamisega tegelev teadus

filoloogia haru, mis uurib rahvaluulet ja -pärimust


rahvalähedane

rahvaga tihedasti seotud
rahva seas hinnatud, rahvaomane


rahvamaja

(ühe piirkonna elanike) kultuuriasutus, pakub igas vanuses inimestele võimalusi huvi- ja ühistegevusteks


rahvameditsiin

haiguste vältimise ja ravimise rahvapärimuslikud viisid


rahvamehelik

rahvaga tihedasti ja vabalt suhtlev, rahva poolt hinnatud


rahvamuistend

tõesti sündinud loona esitatud lühike rahvajutt, mis on hrl seotud kindla koha, isiku või sündmusega


rahvamöll

edasi-tagasi tunglev ja trügiv rahvahulk


rahvanaljand

lühike, humoristliku või satiirilise sisuga, sageli sõnamängul põhinev rahvajutt

peam rahvapärasel sõnakoomikal ja sõnamängul põhinev naljand (EKSS)


rahvapärimus

teatavale rahvale omane, põlvest põlve (suuliselt) edasiantud tava, komme, uskumus, jutt vms


rahvarahutus

kehtiva korra vastu suunatud (laiema ulatusega) väljaastumine, vastuhakk vms


rahvaravitseja

sõnade, loitsude, ravimtaimedega arstija, kellele on omistatud ka maagilisi võimeid

rahvapärimuslikke ravivõtteid kasutav ravitseja


rahvariided

mingile rahvale omane igapäevane või pühapäevane, pidulik riietus

mingile rahvale omane igapäevane või pidulik riietus


rahvas

inimrühm, keda hrl piiritletakse teatud riigis elamisega, keeleliste, kultuuriliste vm territoriaalsete tunnuste alusel

rühm inimesi, kes elavad teatud riigis või piirkonnas ja kellel on näiteks ühine keel, kultuur, usk, ajalugu


rahvasaadik

rahva valitud esindaja (nt parlamendis)
rahva valitud esindaja


rahvastik

inimeste kogum, kes elab mingis paigas või mingil alal


rahvastikuplahvatus

rahvastiku enneolematult kiire kasv, järsk iibe suurenemine (mingis piirkonnas või kogu maailmas)


rahvastikuteadlane

rahvastikuteaduse eriteadlane
demograafia spetsialist (EKSS)


rahvastikuteadus

rahvastiku kujunemist ja muutumist ning mitmesuguseid muid rahvastikuga seonduvaid küsimusi käsitlev teadus


rahvatants

mingi inimeste rühma traditsiooniline tants


rahvatantsupidu

rahvapidustus, kus esinevad koos rahvatantsurühmad, rahvalaulikud ning rahvapilli- ja puhkpilliorkestrid


rahvateadus

teadusharu, mis uurib ja kirjeldab ühe rahva kultuuri, hrl kombeid ja esemeid

наука о духовной и материальной культуре народов


rahvateater

hrl sõna-, muusika-, tantsulavastusi esitav, kutselise ettevalmistuseta näitlejatega töötav kunstiasutus

kõige laiemate rahvahulkade maitse ja vastuvõtuvõime kohane teater (EKSS)


rahvatervis

tegevusvaldkond, mis on suunatud rahvastiku tervise tugevdamisele ja parandamisele, elanike eluea pikendamisele ning tervisealase ebavõrdsuse vähendamisele


rahvatraditsioon

teatavale rahvale omane, põlvest põlve (suuliselt) edasiantud tava, komme, uskumus, jutt vms


rahvatung

tunglev ja trügiv suur rahvahulk
paljude inimeste tunglemine


rahvatõug

(rahva kohta, keda piiritletakse mingite omaduste või tunnuste järgi)


rahvausk

(liht)rahva, hrl muinasusundi sugemeid sisaldav usuline maailmakäsitus


rahvavabariik

vabariik, mida juhib kommunistlik valitsus

(mitme rahvademokraatiamaa, ka mõne muu riigi ametlikus nimetuses) (EKSS)


rahvavaenulik

rahvale üldiselt mitte kasulik, rahva vastu suunatud


rahvavanem

(muinasajal:) Baltimaade hõimude ülikkonna liige, kes juhtis maakonda, kihelkonda, küla või malevat


rahvavool

suure hulga inimeste, rahvahulga ühes suunas liikumine (tulemine või minemine)


rahvavõim

poliitilise korra vorm, kus riigi juhtimine toimub rahva valitud saadikute kaudu, eksisteerivad kodanikuvabadused ja demokraatlikud õigused

poliitilise korra vorm, kus rahvas valib saadikud, kes juhivad riiki


rahvavägi

sõja ajal peamiselt vabatahtlikest moodustatud ajutised sõjaliste ja politseiliste ülesannetega väeüksused


rahvaõpistu

peamiselt huvialast, aga ka täiendusõpet andev täiskasvanute koolitusasutus


rahvaülestõus

(laialdase) rahvahulga (relvastatud) vastuhakk, võitlusse astumine kehtiva korra vastu


rahvaülikool

peam. huvialast, ka täiendusõpet andev asutus


rahvus

hrl riiklikult iseseisev, ühtse keelelise ja kultuurilise identiteediga rahvas

rahvas, kellel on ühine keel ja kultuur ning tavaliselt ka oma riik

etniliste tunnuste alusel piiritletav inimrühm; etniline kuuluvus


rahvuseepos

hrl rahvalauludel põhinev eepos, mille peategelane esindab teatud rahvast või mille tegevus hõlmab olulist ajajärku rahva ajaloost

kirj eepos, mille peategelane esindab teat. rahvast v mille tegevus hõlmab olulist ajajärku rahva ajaloost (EKSS)


rahvusgrupp

teatud rahvusest või rahvastest moodustuv inimeste rühm riigis


rahvuskaaslane

kellegagi samast rahvusest, hrl mujal riigis elav isik


rahvuskeel

hrl riigi põhirahva keel, keele arengujärk, mis tekib koos rahvusega ning võimaldab suhtlemist kõigil elualadel


rahvuskorpus

1942–1946 Punaarmee koosseisu kuulunud eesti rahvuslik väekoondis


rahvuskuuluvus

kuulumine teatud rahvuse hulka, rahvuslik kuuluvus


rahvuslane

inimene, kes pooldab oma rahvuse säilitamist ja põlistamist, rahvusluse pooldaja


rahvusliikumine

rahvusliku rõhumise vastane, rahvusriigi loomist või taastamist taotlev liikumine


rahvuslik

mingile rahvale omane või tunnuslik
rahvustundega seotud
mingile rahvusele eriti omane


rahvuslik valuuta

mingi riigi valuuta, mida vahetatakse või mille kurssi võrreldakse teiste riikide valuutadega


rahvuslipp

rahva sümboliks olev lipp, hrl riigilipp


rahvuslus

samast rahvusest inimeste kokkukuuluvustunde ilming, mis on suunatud oma rahvuse säilitamisele ja põlistamisele

samast rahvusest inimeste kokkukuuluvustunde ilming, suunatud oma rahvuse säilitamisele ja põlistamisele


rahvusradikaal

inimene, kes rahvusluses kaldub äärmuslusse, radikalismi


rahvusromantika

rahvusliku ärkamisaja romantiline kunstisuundumus, mis toetub rahvusaatele, kasutab rahvuslikku ainest, nt ajalugu ja mütoloogiat


rahvusromantism

19. saj lõpus ja 20. saj alguses eriti Põhjamaades levinud kõiki kunstiliike hõlmav suund


rahvusroog

mingi rahva tavapärane, aegade jooksul kujunenud koostise ja valmistusviisiga toit

mingi rahva tavapärane, aegade jooksul kujunenud toit, millel on kindel koostis ja valmistamise viis


rahvusrühm

teatud rahvusest või rahvastest moodustuv inimeste rühm riigis


rahvussotsialism

Saksamaal 1919–1945 levinud äärmuslik ideoloogia ja riiklik poliitika, mis lähtus sakslaste väidetavast rassilisest erandlikkusest ja taotles sellele vastava heaoluühiskonna loomist


rahvustoit

mingi rahva tavapärane, aegade jooksul kujunenud koostise ja valmistusviisiga toit (EKSS)


rahvusvaheline

eri rahvaste või riikide vaheline, neisse puutuv, neid siduv või neile ühine


rahvusvahelisus

rahvusvaheline-olek, eri rahvaid või riike siduv või neile ühine olek


rai

hrl merepõhjas elutsev väga lame, rombikujulise keha ja pika peenikese sabaga kala

lameda hrl. rombja keha ja enamasti piitsja sabaga (mere)kala


raibe

suurema looma või linnu (mädanev) korjus

suurema looma v. linnu (mädanev) korjus (EKSS)


raidmed

jäätmed, mis tekivad metsapuude raiumisel, raietöödel (oksad vms)


raie

metsapuude langetamine (koos ettevalmistustööde ja langetusjärgsete töödega langil)

puude langetamine (koos ettevalmistustööde ja langetamisjärgsete töödega langil)


raielank

puude langetamiseks välja mõõdetud metsatükk, hrl lageraie ala

raiumiseks v. vaigutamiseks määratud, looduses piiritletud metsaosa.


raieluba

dokument, mis annab õiguse puud või puid raiuda

dokument, mille alusel on lubatud metsa v. puid kohaliku omavalitsuse metsast v. riigimetsast raiuda


raierahu

kevadsuvine ajavahemik, mil metsas raietöid ei tehta, et mitte häirida pesitsevaid linde


raiesmik

metsamaa, kus mets on lageraiena maha võetud

ala, kust mets on lageraiena maha võetud


raietöö

puude langetamine, suurte okste lõikus vms tööd metsas, pargis vm


raievanus

metsa vanus ametlikult lubatud lõppraie ajal


raig

isaslooma sugunääre, milles valmivad seemnerakud


raikala

hrl merepõhjas elutsev väga lame, rombikujulise keha ja pika peenikese sabaga kala


raip

(kirumis- või vandesõnana, ka sõimusõnana)


raipenahk

(siunates kellegi või millegi kohta, ka kirumissõnana)


raipesööja

loom, lind või mardikas, kes toitub surnud loomade orgaanilisest ainest (nt hüään, kondor, porikärbes)


raisakotkas

peamiselt raipeist toituv suur sulgedeta pea ja kaelaga kotkas, Eestis haruldase eksikülalisena

peam. raipeist toituv suur sulitu pea ja kaelaga kotkas, meil haruldase eksikülalisena


raiskama

raha, aega vm väärtuslikku asjata või mõtlematult kulutama, ebaotstarbekalt kasutama


raja

territooriume, piirkondi, valdusi vms eraldav kokkuleppeline joon (ja selle lähiala) maastikul või kaardil

joon, mis eraldab kahte riiki või territooriumi


rajad

jalanõu alla kinnitatavad laiad (võre)tallad lumel või soos käimiseks

painutatud vitsraami sisse punutud laiad võretallad lumel v. soos käimiseks


rajajoon

(territooriumi) piiri tähistav (tinglik) joon


rajakaamera

metsa üles seatud kaamera, mille abil saab jälgida lindude ja loomade elu


rajakas

(sõimu- või kirumissõna ebameeldivaks peetava inimese, ka looma kohta)


rajalt maha võtma

liiklusest vm eemaldama, mingist tegevusest, kuskilt lahkuma sundima


rajama

midagi (uut) ehitama, (plaanipäraselt) tegema

midagi aluseks võtma, kellelegi või millelegi tuginema, sellest lähtuma (EKSS)


rajanema

millelgi põhinema, millelegi toetuma, millestki abi, tuge leidma

midagi aluseks võtma, kellelegi v. millestki lähtuma


rajatagune

väljaspool oma riiki või maad asuv, tegutsev vms, välisriigist tulnud, välismaaga seotud


rajatis

eriotstarbeline, spetsiaalselt projekteeritud ehitis (mis hrl pole hoone), millegi juurde kuuluv konstruktsioon või kogu kompleks

eriotstarbeline ehitis v kujundatud avalik ruum, mis üldjuhul pole hoone ning mis on ennekõike inseneriloomingu tulemus


rajav

(grammatikas:) kääne, mis vastab küsimustele <eki-foreign>kelleni?</eki-foreign>, <eki-foreign>milleni</eki-foreign>? (nt <eki-foreign>vennani, majani</eki-foreign>)

eesti keele kääne, mis vastab küsimusele <eki-foreign>kelleni?/milleni?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennani</eki-foreign>, <eki-foreign>õpikuni</eki-foreign>)


rajoneerima

(taimede, sortide kohta:) mingi piirkonna jaoks eelistatuks tunnistama


rajoon

teatav maa-ala, täpsemalt piiritlemata, hrl mingi tunnuse poolest eristuv piirkond

haldusüksus NSV Liidus (vabariigi, oblasti, krai v suurema linna koostisosa) ja mõnes muus riigis (EKSS)


rajoonima

maa-ala liigendama, rajoonideks jaotama, rajoonima.


rajuhoog

väga tugev tuulepuhang (ka koos vihmaga)


rajune

(ilma vm loodusnähtuse kohta:) väga tugeva tuulega, millega sageli kaasneb vihm, tuisk või äike

intensiivsuselt eriti äge (loodusnähtuste kohta)


rajuvil

tormine, rajune
tormise ägedusega, metsikusega
tugevalt tormisel, rajusel viisil


rake

puust, kivist vm materjalist vooderdis kaevu seinte kindlustamiseks, ka selle maapealne osa


rakendama

kasutusele võtma, mingil otstarbel kasutama, tegevusse panema

kasutusele võtma, kindlal eesmärgil kasutama


rakendus

terviklik tarkvaraprogramm, mille abil nutiseadmes (nt telefonis, tahvelarvutis, nutikellas) saab traadita sidevõrgus täita kindlat ülesannet (nt mõõta pulssi, kuulata muusikat, õppida keelt, osta-müüa kaupu)


rakenduskava

mingi valdkonna tegevusi ja ülesandeid kirjeldav üksikasjalik tegevuskava (koos vastavate rahasummadega), mis hrl täiendab arengukava, lepingut vm ametlikku alusdokumenti


rakenduskõrgharidus

kõrghariduse esimese astme õpe, mille kestel omandatakse kindlal kutsealal töötamiseks või magistriõppes edasiõppimiseks vajalikud teadmised ja oskused


rakenduslik

puhtpraktilist tähtsust omav, tegelikkuses, praktikas rakendatav


rakendusprogramm

terviklik tarkvaraprogramm, mille abil hrl arvutis saab täita kindlat ülesannet (nt koostada slaide, luua videokonverentsi)

inf. arvutiprogramm mingi rakendusülesande lahendamiseks


rakendusüksus

kindla ülesande täitmiseks loodud töörühm


raketikaitse

kaitse vastase raketirünnakute eest (õhutõrje osa)


raketiteadus

esineb keerukuse puudumisele osutavates väljendites


rakettmootor

mootor, mida käitab sellest välja paiskuv gaasi- või vedelikujoa jõud

reaktiivmootor, millesse on salvestatud kõik reaktiivjoa tekitamiseks vajalikud lähteained


rakistaim

alam taim, mille keha on lehtedeks ja varteks eristumata (nt vetikas)


rakke

(veoloomade kohta:) ette rakendatuks, rakmetesse


rakkekaev

seest salvedega vooderdatud kaev, raketega kaev


rakku

villiliseks, selliseks, kus on vesivill(e)


rakkus

rakkudega, vesivillis; naha vigastatud paksenenud osa


raks

lühike järsk murdumise, purunemise, plahvatuse vms heli

seda tekitav järsk liigutus, millegi purunemine vms


raksakas

lühike järsk murdumise heli
seda tekitav löök


raksatama

järsult, suure hooga ja valju pauguga murduma või lööma

murdumise, tugevalt praksuvat heli tekitama

korra v. äkitselt praksuma; selliselt murduma vms.


raksuma

katkelist, järsku heli (korduvalt) kuuldavale tooma


raksupealt

selsamal hetkel, väga lühikese aja jooksul, aega viitmata


rakubioloogia

bioloogia haru, milles uuritakse raku ehitust, arenemist ja talitlemist mikroskoobi ja molekulaarbioloogiliste meetodite abil


rakuke

väike või pisim üksus, mis kuulub mingisse üldisemasse süsteemi

väike v pisim üksus, mis kuulub mingisse üldisemasse süsteemi


rakuline

rakkudest koosnev, rakuna esinev
rakkudesse puutuv, rakkudega seotud


rakumahl

taimerakkudes leiduv mitmesuguseid vajalikke aineid sisaldav vedelik


rakuplasma

rakutuuma ümbritsev elusaine, raku elussisu


rakuravi

haiguste ja traumade raviviis, mis võimaldab tervete ja uute rakkude (tüvirakkude) siirdamisega taastada keha kahjustatud ja haiged osad


rakusurm

loomorganismi rakkudes toimiv protsess, mille käigus hävitatakse nakatunud, vigased vm moel ebanormaalsed rakud


rakuteraapia

kahjustunud või hävinud kudede ja elundite funktsiooni parandamine või taastamine vastavalt diferentseerunud rakumasside siirdamisega; on seotud tüvirakkude eraldamise ja kultiveerimisega


rakutuum

raku osa, mis sisaldab kromosoome, on ümbritsetud membraaniga ning säilitab pärilikku materjali

kromosoome sisaldav raku osa (nucleus) (EKSS)


Rakvere raibe

umbrohuna kasvav kollaste õitega 50 cm kuni meetri kõrgune rohttaim


ralli

autode, mootorrataste vm sõidukite (mitmepäevane) võidusõit (hrl ettemääratud keskmise kiiruse ja maastikuliste tingimustega)

autode v. mootorrataste võistlev mitmepäevasõit ette määratud keskmise kiiruse ja maastikuliste lisatingimustega (EKSS)


rallima

auto vm sõidukiga kihutama
rallis osalema


rallimees

rallist osavõtja, rallis võistlev mootori-, hrl autosportlane


RAM

arvuti keskne mäluseade, kuhu saab andmeid kirjutada ja kust saab neid lugeda


ramb

(kuumusest, väsimusest) jõuetu, roidunud, ilma erksuseta


rambima

(kehalisest pingutusest, kuumusest) nõrkema ja väsima, uimaseks või jõuetuks muutuma


rambipalavik

esinemispalavik (eriti näitlejail jt publiku ees esinejail)


rambivalgus

valgus, mis tuleb lavapõranda eesservast


ramekin

väike kuumakindel keraamiline nõu brüleekreemi, pasteedi, laavakoogi vm küpsetamiseks


ramen

Jaapanis levinud hiinapärane nuudliroog väikeste liha- ja aedviljatükkide ning puljongiga


ramjee

nõgesele lähedane (lähis)troopikataim, millelt saadakse erakordselt tugevat kiudu

väga tugevate pikkade kiududega mitmeaastane kiudtaim (Boehmeria nivea)


ramm

vasarast ja juhtraamiga pukist koosnev seade vaiade maasse löömiseks

sõjalaeva esileulatuv vööriosa, millega rammiti vastase laeva ja tekitati sellele purustusi (EKSS)


rammestama

(kuumusest vm erioludest) jõuetuks või uniseks tegema


rammestus

(kehalisest pingutusest) nõrk ja väsinud olek


rammima

liikuva sõidukiga teisele sõidukile vm objektile otsa sõitma

midagi takistavat purustades taguma, löökide tugeva survega murdma, kõrvale lükkama vms (EKSS)


rammu katsuma

kellegagi maadluses vm kehalist tugevust nõudval alal võistlema


rammumees

väga tugev, suure jõuga mees (hrl maadleja või tõstja kohta)


rammus

(toidu kohta:) suure rasvasisaldusega, toitev, kaloririkas

(toidu, toiduainete, jookide kohta:) suure rasvasisaldusega


rand

maa-ala mere, suurema järve vm veekogu ääres, ala rannajoonest kuni tugevaima tormilaine mõjupiirini

maa-ala mere või järve ääres, mida mõjutavad lained

teat. piirkond, koht rannikul (näit. rannaküla vm.)