neogootika

18. sajandi keskpaigas Inglismaal tekkinud romantiline arhitektuuristiil, mis jäljendas keskaegset gootikat vastandina tollal valitsenud uusklassitsismile

XIX sajandi historitsistlik ehitusstiil, mis jäljendas gooti arhitektuuri ehitusvorme


neoklassitsism

klassitsismi traditsiooni elustav suund mitmel kunstialal 19. ja 20. sajandil

XIX sajandi historitsistlik ehitusstiil, mis jäljendas klassitsistliku arhitektuuri ehitusvorme


neokolonialism

kolonialismi nüüdisaegne vorm, mis tähendab vähearenenud riikide majanduslikku või tehnoloogilist sõltuvust arenenud riikidest

kolonialismi nüüdisaegne vorm, mis tähendab juriidiliselt iseseisvate vähearenenud maade majanduslikku või tehnoloogilist sõltuvust arenenud riikidest


neokonservatism

liberalismi 1970. aastail tekkinud suund, mis rõhutab majanduslikus ja poliitilises tegevuses individualistliku ning isiksusliku alge tähtsust


neoliberalism

poliitikasuund, mis toetab majandusvabadust, avatud turge, riigiomandi erastamist, riigi vähest sekkumist majandusse

poliitiline ideoloogia, mis rõhutas vajadust vähendada riigi ülesandeid ja heaolukulusid ning õhutas konkurentsi ja inimese vastutust kõigis eluvaldkondades


neologism

hiljuti käibele tulnud, hrl laenatud või äsjaloodud sõna (nt <eki-foreign>kärgpere</eki-foreign>)

suhteliselt hiljuti käibele tulnud või alles soovitatav keelend; samuti tuntud keelendi rakendus täiesti uues tähenduses


neolõng

erivärviliste laikudega lõng (saadakse lõnga kinniseotud vihtidena värvides)

mitmest kohast kõvasti kinniseotud vihtidena värvitud ning selletõttu kirju lõng (EKSS)


neonatsism

pärast Teist maailmasõda tekkinud natsismist lähtuv liikumine ja ideoloogia


neoon

värvitu väärisgaas, mida kasutatakse elektronlampides ja neoonlampides, kus ta hõõgub punakas-oranžilt, keemiline element järjenumbriga 10


neoonvest

erksavärviline vest, mis on varustatud helkurribadega, et selle kandja oleks paremini nähtav


neoonvärv

väga ere ja helendav, hrl kollane, oranž või roheline värv


neoplatonism

3. sajandil tekkinud filosoofia suund, mis arendas edasi Platoni filosoofiat, üks varase kristluse filosoofia allikaid


neopositivism

1920. aastatel Viini ülikoolis (M. Schlicki rajatud Viini ringis) välja kujunenud filosoofiline suund, mille kohaselt filosoofia pidi keskenduma teaduskeele loogilisele analüüsile


neorealism

suund 20. sajandi filosoofias (eelkõige Inglismaal ja USA-s)

liikumine prantsuse maalikunstnike hulgas 1920.-30. aastatel


neotomism

Thomas Aquino loodud ristiusu filosoofia, tomismi nüüdisvorm, katoliku kirikus vahepeal levinud filosoofia suund


Nepal

mägine merepiirita riik Lõuna-Aasias Himaalajas


nepallane

Nepali põhirahva liige
Nepali kodanik või elanik
Nepali päritolu inimene
Nepali elanik


nepotism

sugulaste või tuttavate, üldse omameeste soosimine ametikohtade jagamisel vms

sugulaste soosimine ametikohtade jaotamisel


nepp

majanduspoliitika NSV Liidus aastail 1921–1929, mis andis teatava tegutsemisvabaduse väikeettevõtjaile

majanduspoliitika NSV Liidus aastail 1921-1929, mis andis teatava tegutsemisvabaduse väikeettevõtjaile


Neptuun

Päikesest kauguselt kaheksas planeet Päikesesüsteemis


neptuunium

kunstlik radioaktiivne valge metall, omadustelt aktinoid, keemiline element järjenumbriga 93


nereiid

(Kreeka mütoloogias:) meres elav nümf, üks merejumal Nereuse 50 tütrest


netiaadress

teenust, asutust vm ressurssi tuvastav aadress internetis


netiarvuti

kõvakettata arvuti, mis laadib iga kord enne töö alustamist vajaliku tarkvara serverist


netikaubandus

kaupade ja teenuste müümine interneti kaudu


netikohvik

kohvik, kus on võimalik kasutada internetti


netikommentaar

arvamusavaldus internetis mingi sündmuse, sõnavõtu vm kohta


netioksjon

vara või toote enampakkumisega müük interneti teel


netipank

elektrooniline pangakontor, mis võimaldab interneti vahendusel sooritada pangatehinguid

elektrooniline süsteem internetis, mille kaudu saab kasutada panga pakutavaid teenuseid


netipiraatlus

autoriõigusega kaitstud teoste (arvutitarkvara, muusika, filmide vms) ebaseaduslik kopeerimine ja levitamine interneti teel


netipood

interneti veebileht, kus on kaupade kataloog ja ostukorv ning võimalik lülituda <eki-foreign>online</eki-foreign>-maksesüsteemi ja valida kauba kättetoimetamise viis


netiportaal

mahukas veebisait, mis pakub rohkesti infot ja/või teenuseid teatud valdkonna kohta (nt otsisüsteem, e-müük, foorumid)


netiraadio

interneti teel saateid edastav raadiojaam


netisõltlane

interneti kasutamisest sõltuvuses olev, sellest ülemäära mõjutatud inimene


netisõltuvus

(haiguslik) sõltumine interneti kasutamisest, ülemäärane mõjutatus sellest


netokasum

ettevõtte kasum pärast maksude ja tehtud kulutuste mahaarvamist

summa, mille võrra perioodi tulud ületavad sama perioodi kulusid


netovara

ettevõtte omanikele kuuluv kapital, see osa, mille ulatuses ettevõttel on varasid rohkem kui kohustusi


neuraaltoru

3. nädala lõpul ja 4. nädala algul loote selgmises osas moodustuv toru, millest hakkavad kujunema pea- ja seljaaju


neuralgia

ägedate torkavate hoogudena avalduv valu tundenärvide piirkonnas


neurasteenia

vaimse ja kehalise pinge nõrk taluvus, mille nähud on nt kiire väsimine, ärritatus, närvilisus ja keskendumishäired

neuroosi vorm, mida iseloomustavad närvilisus, keskendus- ja töövõime langus ja kiire väsimine


neuriit

närviraku pikem jätke, mis saadab närviimpulsid edasi teistele rakkudele


neurodermatiit

piinava sügelusega krooniline nahahaigus, mida põhjustab närvisüsteemi talitlushäire

allergiast tingitud nahapõletik, mis avaldub sügeluse, ekseemide ja nahamuutusena


neurogliia

närvikoe osa, mis toidab ja toestab närvirakke ning isoleerib neid elektriliselt


neuron

närvisüsteemi ehitus- ja talitlusüksus, mis võtab vastu, juhib ja muundab erutusi

närvisüsteemis toimuva kommunikatsiooni põhiühik, selle ehituskivi, võimaldab kehas sensoorse ja motoorse info levimise


neuroom

peamiselt närvikoest koosnev kasvaja
närvirakkudest moodustunud kasvaja


neurootiline

psüühiliselt ülitundlik, hrl ebastabiilne ja närviline


neuroteadus

teadusharu, mis käsitleb närvisüsteemi, selle anatoomiat, füsioloogiat, biokeemiat ja molekulaarbioloogiat ning nende seoseid käitumise ja õppimisega

teadusharu, mis uurib aju ja närvisüsteemi


neurotoksiin

närvisüsteemile mürgine aine (nt botuliin)


neurotransmitter

kehasisene bioaktiivne aine, mis vahendab närviimpulsside ühelt närvirakult teisele edasikandumist (nt dopamiin, serotoniin, adrenaliin)


neutraalne

mitte kellegi poolt ega vastu, mitte kumbagi poolt eelistav

mitte kumbagi poolt toetav (nt sõja, konflikti või lahkarvamuste korral)


neutraliteet

riigi poliitiline ja juriidiline staatus, mille korral ta ei sekku teiste riikide sõtta ega abista neid sõjaliselt, samuti ei osale sõjalistes liitudes

otsene ning kaudne sekkumatus teiste riikide vahelisse sõtta; sõjaliste liitudega mitteühinemine


neutrontäht

peamiselt neutronitest koosnev, Päikesest suurema massi ja väga suure tihedusega täht


neutrum

keele üks grammatilisi kategooriaid (nt indoeuroopa keeltes)


Newfoundlandi koer

pikakarvaline, massiivse ja laia keha ning tugevate lihastega koer, keda on kasutatud päästekoerana


NFC

traadita side tehnoloogia, mis võimaldab seadmeid (nt nutitelefone) lähestikku hoides laadida andmeid ühelt seadmelt teisele, sooritada digiülekandeid vms


Nh

sünteetiline keemiline element järjenumbriga 113


Ni

hõbevalge läikega hästi töödeldav metall, keemiline element järjenumbriga 28


niatsiin

üks B-rühma vitamiinidest, kõikide organismide kõigis rakkudes sisalduv kristalne aine, mis aitab vähendada keharasva, alandab vererõhku ja stressi

saadakse toiduga, kuid seda sünteesib ka meie organism aminohappest trüptofaan, mida leidub valkudes


nibu

rinnanäärme keskkohas paiknev pigmendilaigust väljaulatuv näsa, kuhu naisel avanevad piimajuhad


nibujätkepõletik

oimuluu nibujätkes nt keskkõrvapõletiku tüsistusena tekkinud põletik


nide

nöör, köis, oks vm pikk peenike asi, millega midagi kinni, kokku seotakse


niduma

tihedalt (põimides) siduma, kokku punuma


nidus

(aine, materjali kohta:) tihedalt, tihkelt seotud


niello

metallehistöö tehnika, mille puhul hrl hõbeesemete pinda uurendatud muster täidetakse musta sulatisega

metallehistöötehnika, mille puhul hõbeeseme pinda uurendatud dekoori sulatatakse hõbedast, vasest, pliist ja väävlist koosnevat musta värvi sulamit


nigel

omadustelt, kõlblikkuselt või tasemelt ebarahuldav, vähene või puudulik, seetõttu sobimatu (kasutamiseks, tegevuseks vms)

selline, kelle või mille omadused või kvaliteet ei vasta nõuetele, ootustele


nigelavõitu

omadustelt, olemuselt veidi või üsna kehv, võrdlemisi vilets


nigli

Euroopa rannikuvetes elutsev pikk peenike orataoline kala


nigul

6. detsember, katoliku kiriku pühakupäev, eesti rahvakalendris päev, mil tähistatakse talve algust, talvine nigulapäev


nigulapäev

katoliku kiriku pühakupäev ning eesti rahvakalendri tähtpäev 6. detsembril


nihe

(väike) muutus või (aeglane) pööre mingis suunas

sõna mõnede või kõigi märkide ümberpaigutus sama arvu märgikohtade võrra sõna etteantud otsa suunas


nihelema

(istudes, lamades) end rahutult, ebamugavust tundes vm põhjusel edasi-tagasi liigutama


nihestus

luuotsa paigalt äranihkumine liigeses
liigesesidemete venitus


nihik

seade, millega mõõdetakse esemete pikkust, läbimõõtu ja sügavust ning mis koosneb mõõteharudega ja põhiskaalaga joonlauast ja sellel nihutatavast lisaskaalaga raamist


nihkkaliiber

nooniusega mõõdik esemete välis- või sisepindade vahelise kauguse, kõrguse või avade sügavuse mõõtmiseks


nihkuma

kohalt (vähehaaval, ära) liikuma, aeglaselt (edasi) liikuma

ajaliselt aeglaselt ja vähehaaval liikuma


nihoonium

sünteetiline keemiline element järjenumbriga 113


nihu

nii, nagu ei peaks olema või ei tohiks olla, valesti


nihutama

midagi kohalt (aeglaselt, vähehaaval) kuhugi liigutama


nihvakas

terava ütlemisega, upsaka olemisega
seda väljendav


nihvama

midagi teravalt, nipsakalt ütlema, (sõnadega) nähvama


nihveldama

kavalal või ebaausal viisil toimima, kavala võtte või kombinatsiooniga midagi saavutama või hankima


nii

sel kombel või viisil, seda moodi (nagu lause kontekstist teada, nagu keegi näitab või ütleb)


niide

niitmine, niitmise kord
mahaniidetud rohi, vili vm


niidu-kuremõõk

niitudel kasvav mõõkjate lehtede ja ühel küljel asuvate punakaslillade lehtrikujuliste õitega rohttaim

(Gladiolus imbricatus) kobarjate õisikute ja mõõkjate lehtedega gladiooli liik, mida leidub Eestis looduslikult


niidu-uruhiir

niitudel ja metsades elutsev väike pruunikashall näriline


nii et

alustab lauseosa, mis võtab eelneva kokku või järeldab midagi


nii et laksub

väljendab millegi hoogsat, ladusat toimumist


nii et pea suitseb

(pingelist mõttetööd nõudva tegevuse kohta)


nii et puru taga

väljendab tegevuse intensiivsust, jõulisust, kompromissitust vms


niigi

ilma selletagi
ilma selletagi, niikuinii
igal juhul
kõnealusel määral; sel määral


nii ja naa

ühel või teisel viisil, üht ja teist moodi


niikaua

(täpsustab ajalist piiri:) teatava ajani, nii kaua (kui)

(AEG) öeldus määratletud ajavahemiku jooksul


niikauaks

(täpsustab ajalist kestust:) selleks (vahepealseks) ajaks


niikaua kui

alustab lauseosa, mis täpsustab tegevuse või olukorra kestust või selle toimumisaega


niikaugel

sellises järgus või seisus, niisuguses olekus


nii kui

(ajaliselt:) kohe (siis) kui
kohe pärast


nii ... kui ka

näitab, et öeldu hõlmab samaväärselt mõlemat mainitud asjaolu, isikut, nähtust vms


niikuinii

(väljendab paratamatust:) päris kindlasti, igal juhul, kõigest hoolimata


nii mitu

kasutatakse üldistavalt täpse arvu või hulga asemel


niimoodi

sel kombel või viisil
nii, sellisel moel


niin

taime varres või tüves koore alumine kude, mis kannab edasi lehtedes valminud orgaanilisi aineid ning millest on saadud punumismaterjali


niinepuu

südajate lehtede ning kollakate lõhnavate õitega tugevakasvuline puu

suur puu, mille kollastest õitest tehakse teed


niinimetatud

selline, mis mis seab öeldava teatava kahtluse alla

selle kohta, mis pole päris ametlik või mis seatakse teatava kahtluse alla


niipalju

sel määral, niivõrd (palju)
sel määral, niivõrd (palju)
mingil määral


nii palju

sel määral, niivõrd (palju)
sel määral, niivõrd (palju)


niipalju kui

sel määral kui, sel hulgal kui (viitab pigem suuremale kui väiksemale määrale või hulgale)


niipea

varsti, lähemal ajal, lähemas tulevikus
lähemas tulevikus, varsti
lähemas tulevikus. (EKSS)


niisamasugune

kellegagi või millegagi sarnane, eelnevalt või järgnevas mainituga võrreldes samalaadne


niisamuti

millegagi või kellegagi võrreldes sama moodi


niisiis

kokkuvõttena, järeldusena hrl eelnevast, sellest tulenevalt


niisk

isaskala seemnesari koos seemnevedelikuga


niiske

vähesel määral vett vm vedelikku sisaldav või vähese vedelikuga kaetud, veidi märg


niiskus

milleski sisalduv, midagi kattev vesi või veeaur


niiskuslembene

(taimede kohta:) niisket keskkonda vajav


niiskustaim

taim, mis kasvab niiskes kasvukohas (nt varsakabi)


niistama

põleva küünlatahi vms söestunud osa ära lõikama või näpistama, hrl et seda kustutada


niisugune

(osutab eelnevas või järgnevas mainitud asjaolule:) seda tüüpi, selle moodi

viitab konkreetsele esemele, asjaolule, nähtusele, olendile: seda tüüpi, selle moodi


niisugune ja naasugune

mitut eri, vahel vastandlikku liiki, mitmesugust laadi


niisuke

ilma otsese osutuseta väljendab kerget nendingut


niisutama

(vähesel määral) märjaks tegema, vajalikku niiskust andma


niisutuspõllundus

kultuurtaimede kasvatamine niisutusseadmetega varustatud põllul (selleks vajalike tööde ja võtetega)


niit

suur looduslik maa-ala, kus kasvavad rohi ja lilled ning kust saab heina

looduslik rohumaa, kust niidetakse heina. (EKSS)


niitma

rohttaimi hrl juure lähedalt maha lõikama (nt vikatiga lüües, niidukiga töötades)

teatud vahendiga (näiteks muruniidukiga) muru või heina lühemaks lõikama


niitnuudel

niidikujuline nuudel
peen niitjas nuudel


niitpeen

väga väikese läbimõõduga, (pikk ja) peenike kui õmblusniit


niitsuma

hädast, mõnust vm tundest ajendatuna peenikest häält tegema


niiviisi

sel kombel või viisil
nii, sellisel moel


niivõrd kui

alustab lauseosa, mis võrdluse kaudu täpsustab määra või hulka: sel määral kui


nii-öelda

nagu (tavaliselt) öeldakse
kui nii võib öelda v. väljenduda (EKSS)


nii-ütelda

selline, mis mis seab öeldava teatava kahtluse alla

selle kohta, mis pole päris ametlik või mis seatakse teatava kahtluse alla


nikaab

kukla tagant kinnitatav mosleminaiste näokate, mis ulatub silmist allapoole hrl rinnuni


nikerdama

terariista abil puusse, luusse vm materjali kujutisi, mustrit lõikama

puust vm materjalist mingit (väikest) eset välja lõikama või voolima

terariista abil puusse vm. materjalisse kujutisi, mustrit jne. lõikama; puust vm. materjalist mingit (väikest) eset välja lõikama v. voolima


nikerdis

kujutis, muster vms, mis on terariista abil lõigatud puusse, luusse vm materjali

puust vm materjalist välja lõigatud või voolitud (väike) ese


nikerduskunst

puidust kunstiteoste ja tarbeesemete nikerdamine


nikitsema

kiirustamata, vähehaaval (omaette, üksi) millegi kallal tegutsema


nikkel

hõbevalge läikega hästi töödeldav metall, keemiline element järjenumbriga 28

keem. element, hõbevalge läikega hästi töödeldav metall (Ni) (EKSS)


nikkuma

seksima, suguakti sooritama (sihilisena hrl mehe vastava tegevuse kohta)


nikotiinhape

üks B-rühma vitamiinidest, kõikide organismide kõigis rakkudes sisalduv kristalne aine, mis aitab vähendada keharasva, alandab vererõhku ja stressi


nikotiinimürgitus

tubakasuitsus leiduva nikotiini toimel tekkiv (krooniline) mürgitus


niks

kerge ühe või mõlema põlve nõtkutus (nt tütarlapsel tervitamisel, tänamisel)

9-15 cm pikkune luupulgake, mis kaitses lõngakerimisel kätt


nikutama

(kergelt, nõusoleku märgiks) pead noogutama


nilbe

sündsusetuks, häbituks peetav, hrl seksi, suguelunditega seotud


nillima

kedagi või midagi ihalema, noolima, kellegi või millegi järele keelt limpsama


nilpsama

keelega korra kuskilt üle libistama, keelega tõmbama


nilpsima

hrl keelega (korduvalt) üle tõmbama, (mõnuga) lakkuma


nimbus

kuldne või värviline särav sõõr jumaliku või püha isiku pea ümber (Idamaade, antiik- ja kristlikus kunstis)

sõõrjalt pead ümbritsev (kuldne, sinine v. punane) pühasära, särapärg (Apollonil, Idamaa valitsejail, Kristusel, Neitsi Maarjal, pühakutel, prohvetitel)


nimekaart

kaardike kontaktandmetega, mille inimene annab enda esitlemisel (nt töökohtumisel, külla minnes)

väike kaart, mille peal on sinu nimi, ametikoht, telefoninumber ja meiliaadress


nimekandja

teatud nime kandev või edasi kandev isik


nimekas

selline, kelle (või mille) nimi on laialt tuntud


nimekiri

nimede, ülesannete või muu kirjalik loetelu

nimesid, nimetusi v. teemasid sisaldav korrastatud jada


nimeline

selline, kes või mis kannab teatud nime või nimetust


nimelipik

sildike nimega hrl millegi küljes või juures


nimelt

(rõhutav üldlaiend, kinnitab, rõhutab väidet:) täiesti, igas mõttes

tahtlikult; kiusu või jonni ajamise pärast


nimemärk

kunstniku, kirjaniku vm autori allkiri, varjunimi, nimetähed vm tähis oma teosel


nimeplaat

plaadike kellegi nimega (nt korteri, vastuvõturuumi uksel)


nimeregister

ainestiku leidmist hõlbustav nimeloend (hrl raamatu vms lõpus)


nimesilt

silt, tahvel, plaat vms kellegi nime või millegi nimetusega


nimesponsor

spordimeeskonna, -võistluste vms peamine sponsor, kelle nimi on märgitud ka asjakohase meeskonna või ürituse nimes


nimetama

kellegi või millegi kohta teatavat nime või nimetust kasutama

kellekski, millekski või mingisuguseks pidama

kellegi või millegi kohta mingit nime või nimetust kasutama

kedagi v. midagi teat. nimetusega kutsuma, kellekski v. millekski pidama


nimetamisväärne

selline, mida tasub mainida, tähelepanu vääriv


nimetav

(grammatikas:) kääne, mis vastab küsimustele <eki-foreign>kes?</eki-foreign>,<eki-foreign> mis?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vend, maja</eki-foreign>)

eesti keele kääne, mis vastab küsimusele<eki-foreign> kes?</eki-foreign>,<eki-foreign> mis? </eki-foreign>(nt <eki-foreign>vend</eki-foreign>, <eki-foreign>õpik</eki-foreign>)


nimeteadus

keeleteaduse haru, mis uurib pärisnimesid


nimetu

selline, kelle nimi pole teada, teadmata nimega


nimetus

sõna või sõnaühend, mis tähistab mingit tüüpi objekti (nt <eki-foreign>pühapäev</eki-foreign>, <eki-foreign>ülikool</eki-foreign>, <eki-foreign>mets</eki-foreign>)


nimi

sõna või sõnaühend, mis eristab üht konkreetset olendit, kohta vm asja teiste omasarnaste seast (nt Laura, Tartu, Kiek in de Kök, Pärnu laht)

sõna või sõnad, mida sa kasutad, kui nimetad konkreetset inimest, kohta või asja

keeleline üksus, mille järgi mingit isikut v. asja tuntakse


nimikangelane

kirjandusteose, filmi vms keskne tegelane, kelle nimi on teose pealkirjaks või pealkirjas


nimikoormus

voolutugevuse normaalväärtus, mille juures seade töötab kõige ökonoomsemalt


nimiosa

näidendile, filmile vm etendatud teosele nime andnud tegelase osa

näidendile nime andnud tegelase osa (EKSS)


nimiosaline

näidendile nime andnud tegelase osa esitav näitleja (filmis või lavateoses)


nimipinge

elektriseadmete normaalseks töötamiseks ettenähtud pinge

elektrivõrgu talitlust iseloomustav pinge


nimisponsor

spordimeeskonna, -võistluste vms peamine sponsor, kelle nimi on märgitud ka asjakohase meeskonna või ürituse nimes


nimistu

nimede, ülesannete või muu kirjalik loetelu


nimisõna

eset, olendit, nähtust, üldmõistet vms tähistav sõna (nt <eki-foreign>tool, laulja, sõna</eki-foreign>)

sõna, mis väljendab asju, esemeid, olendeid või nähtusi ja vastab küsimusele <eki-foreign>kes?</eki-foreign> või <eki-foreign>mis?</eki-foreign>. Nimisõnad on näiteks <eki-foreign>kass</eki-foreign>, <eki-foreign>inimene</eki-foreign> ja <eki-foreign>auto</eki-foreign>


nimisõnaline

nimisõnaga väljendatud, nimisõna(de)st koosnev või nimisõnana toimiv


nimitegelane

kirj kirjandusteose tegelane, kelle nimi on teose pealkirjaks v pealkirjas (EKSS)


nimiväärtus

pangatähele, väärtpaberile, margile vms märgitud rahaline väärtus


nimme

nii, et on kavatsetud või ette planeeritud, mitte juhuslikult

ristluu ja rindkere vaheline osa seljast


nina

suu kohal paiknev väljaulatuv näoosa, mille kaudu toimub hingamine ja haistmine (inimesel ja selgroogsetel loomadel)

näo osa, millega inimesed ja loomad lõhna tunnevad ja hingavad


nina all

vahetus läheduses, päris ligidal või juures


nina alla

vahetusse lähedusse, päris ligidale või juurde


nina alla hõõruma

korduvalt millelegi (tseremoonitsemata) tähelepanu juhtima


nina alt

vahetust lähedusest, päris ligidalt või juurest

kellestki napilt varem, kedagi napilt edestades


ninahäälik

häälik, mille hääldamisel õhuvool pääseb välja nina kaudu (nt <eki-foreign>m, n</eki-foreign>)


ninakarbik

ninaõõnes üks kolmest luumoodustisest, mis jaotavad ninaõõne ninakäikudeks

ninaõõnt ninakäikudeks jaotav luumoodustis (concha nasalis)


ninakaru

pika liikuva ninaotsaga kiskja (pesukarulane) Ameerika soojade piirkondade metsades


nina kirtsutama

(nina, nägu kortsu tõmmates) vastumeelsust, põlgust väljendama


ninakoobas

kahest vaheseinaga eraldatud poolest koosnev õõs kolju eesmises osas silmakoobaste ja suuõõne vahel


ninakõrvalkoobas

ninaõõnt ümbritsevates luudes asetsev õhku sisaldav paariline resonantselund, nt põsekoobas, otsmikukoobas


ninali

pikali, nii et nina, nägu on allpool
ninaga, näoga millegi vastu või vastas


ninaneel

neelu ülemine osa, mis on ühenduses ninaõõnega


ninanips

ootamatu, vallatu või üleannetu tegu või ettevõtmine


nina norgu laskma

tujul langeda laskma, rõhutud meeleollu sattuma


nina norgus

rõhutud, masendunud meeleolus, tusatujus


ninaosa

millegi (nt sõiduki, jalanõu) eesmine osa või ots


nina peale

inimese kohta, igaühe kohta (arvestatuna)


nina peale viskama

kellelegi etteheiteid tegema, midagi etteheitvalt meelde tuletama


ninapidi

ninaga millegi vastu, ninad vastamisi
väga lähedal, üksteisega koos


nina pihta andma

kellelegi (ninakalt, ülbelt käituvale) õpetust andma


ninaplastika

nina kuju taastamine või korrigeerimine operatsiooniga, nina plastiline operatsioon


ninarätik

väiksem kaasaskantav rätik nina nuuskamiseks vm puhastamiseks

riidest või paberist väike rätik, mille sisse nuusatakse nina


ninasõõre

nina alumises otsas olev paariline ava
ninaauk (koos ninatiivaga) (EKSS)


ninatark

end tähtsaks tegev, tark näida püüdev, (vanemate inimeste suhtes) üleolevalt käituv

terava keelega, nipsakas, nähvakas inimene.


ninatarkus

ninatargana käitumine
miski ninatargalt öeldu


ninatilgad

ninna tilgutatav arstim nohu leevendamiseks


ninats

(jalatsil:) ninaosa, pealse eesmine osa
jalanõu nina osa


ninatubakas

tolmpeen tubakapulber, mida tõmmatakse või topitakse ninasse


nina vingus

(halvustava, põlastava, rahulolematu ilme vms tundeväljenduse kohta)


ninaõõs

kahest vaheseinaga eraldatud poolest koosnev õõs kolju eesmises osas silmakoobaste ja suuõõne vahel

kahest vaheseinaga eraldatud poolest koosnev õõs koljuõõne, silmakoobaste ja suuõõne vahel (cavum nasi) (EKSS)


ning

(ühendavalt:) seob sisu poolest samaväärseid, võrreldavaid või loetletavaid sõnu, lauseosi või lauseid

seob sisu poolest võrdseid, võrreldavaid või üksteist täiendavaid sõnu ja lausete osi


ninja

Jaapanist pärit relvata võitluskunsti ehk ninjutsu harrastaja

väljaõppinud salamõrvar; ninjutsu harrastaja


ninna hüppama

sõnadega ründama, kellegi kallal õiendama


ninn ja nänn

väikesed (väheväärtuslikud, tarbetud) asjad, nt sellised meened ja kingitused


ninuli

pikali, nii et nina, nägu on allpool
ninaga, näoga millegi vastu või vastas


nioobium

helehall hästi töödeldav keemiliselt inertne metall, keemiline element järjenumbriga 41

keem. element, helehall hästi töödeldav keemiliselt inertne metall (Nb) (EKSS)


niplamispulk

pulgakujuline vahend niplispitsi kudumiseks


niplis

pitsikudumine, kus pulkade ümber mähitud niitide ristamise ja keerutamisega pitsipadjal valmib põimitud pits

luu või puupulkade ümber mähitud niitidest nende vahelduva keeramise ja ristamisega pitsipadjal põimitud pits (EKSS)


niplispulk

puu- v luupulk, mille ümber keritakse niplispitsi valmistamiseks vajalik lõng


nipp

leidlik toimimisviis, (kaval) võte
kaval võte


nippima

sõrmeotstega haarates (kergelt) tõmbama või pigistama

sõrmedega millegi kallal tegevuses olema


nips

sõrmega kerge löök nina pihta (õrritamiseks)


nipsakas

terava ütlemisega, upsaka olemisega
seda väljendav


nipsasi

kujuke vm. iluasi (näit. laual, kummutil)


nipsti

äkki, kiiresti, otsekohe
nipsuga, nipsatusega (EKSS)


nipsumäng

kabenuppudega mängitav mäng, kus sõrmelöögiga oma nuppu lennutades püütakse vastasmängija nupud mängulaualt minema lüüa


niqab

kukla tagant kinnitatav mosleminaiste näokate, mis ulatub silmist allapoole hrl rinnuni


nire

peene (katkendliku) joana voolav vesi vm vedelik


nirisema

peene joana valguma, voolama või langema


niristama

peene joana valama, puistama või valguda laskma


niru

omadustelt, kõlblikkuselt või tasemelt ebarahuldav, vähene või puudulik, seetõttu sobimatu (kasutamiseks, tegevuseks vms)

selline, kelle või mille omadused või kvaliteet ei vasta nõuetele, ootustele

elussöödaga õngpüünis peamiselt röövkalade püügiks


nisu

kõrreline rohttaim, mille teradest tehakse valget jahu nt saia, kookide, makaronide valmistamiseks

kõrreline teraviljataim, millest saab valget jahu saia, kookide, makaronide jne. valmistamiseks  (Triticum);  ka teiste sama perekonna taimede kohta


nisuke

ilma otsese osutuseta väljendab kerget nendingut


nisukollane

pruunika või hallika varjundiga kollane, küpse nisu värvi


nisuleib

hele, nisujahust valmistatud leib (üldlevinud mujal maailmas)


nisuliha

taimetoitlaste lihaasendaja, valgurikas toit veest ja nisujahust, millest on tärklis ja kliid välja uhutud, nii et järgi jääb gluteen


nisulill

võsu tipus asetsevate suurte punakate õitega umbrohutaim


nišš

olemasolu ning tegutsemist võimaldav hõivamata koht või ala mingis süsteemis (EKSS)


nitrobenseen

benseeni nitreerimisel saadav mõrumandli lõhnaga mürgine värvuseta vedelik, mida kasutatakse peamiselt lahustina


nitrofiilne

(taimede kohta:) kasvupinnasena rohkesti lämmastikuühendeid sisaldavat mulda eelistav


nitrometaan

õlijas vedelik, mida kasutakse lahustina ja lisandina mootorikütuses


nitrotselluloos

tselluloosi nitreerimisel saadav kergesti süttiv ning plahvatav aine (nt kolloksüliin, püroksüliin), millest valmistatakse nitrolakki ja mitut lõhkeainet


nitt

mittesüsteemne heledusühik, kandelat ruutmeetri kohta


niuh

annab edasi liigutuse kiirust (ja heli) või tegutsemise kiirust, kergust


niuksatama

(hrl looma kohta:) korraks lühidalt heledat peenikest (hädist, haledat) häält tegema


niuksuma

hädast, mõnust vm tundest ajendatuna peenikest häält tegema

korduvalt heledat peenikest vinguvat häält tegema (EKSS)


nivell

maamõõtmistöödel kasutatav pikksilmaga seade maapinna punktide kõrguse määramiseks


nivh

ühe Amuuri suudmealal ja Sahhalini põhjaosas elava rahva liige

rahvas Amuuri suudmealal ja Sahhalini põhjaosas


nivoo

rõhtpinna kõrgus (nt veetase)
see, kui kõrgele vesi veekogus ulatub


njaa

ebakindlust, kõhklust, poolikut möönmist või nõusolekut väljendav sõna


Njassa järv

järv Aafrika lõunaosas, jagatud Malawi, Mosambiigi ja Tansaania vahel


njuufa

pikakarvaline, massiivse ja laia keha ning tugevate lihastega koer, keda on kasutatud päästekoerana


njuuton

jõu mõõtühik
ньютон


nn

selline, mis mis seab öeldava teatava kahtluse alla

selle kohta, mis pole päris ametlik või mis seatakse teatava kahtluse alla


No

kunstlik radioaktiivne metall, omadustelt aktinoid, keemiline element järjenumbriga 102


NO

põhja ja ida vaheline ilmakaar
kirre, nordost


Noa-aegne

suure veeuputuse paiku ehk Noa ajal aset leidnud, elanud vms


noakangelane

(irooniliselt pussitaja, noaga ähvardaja ja vehkija kohta)


noapea

lõikamisel käes hoitav noa osa, kuhu kinnitub noatera


noateral

(kriitilise seisu kohta, kus oht eksida ja vääratada on suur)


noateritaja

vahend või seade nugade teritamiseks
seade nugade teritamiseks
noateritaja kõnekeelne nimetus


noateriti

vahend või seade nugade teritamiseks
seade nugade teritamiseks


nobe

kiire liikuma või midagi tegema
kiirelt ja kergelt liikuv


Nobeli auhind

iga-aastane rahvusvaheline rahaline auhind, mida antakse välja viies kategoorias (Nobeli füüsika-, keemia-, füsioloogia- või meditsiini-, kirjandus- ning rahuauhind)


noblu

väikestest küünetaolistest sibulakestest koosneva sibulaga teravalõhnaline rohttaim, mida kasutatakse maitse- ja ravimtaimena

väikese sibula moodi taim, millel on tugev lõhn ja maitse


nohiklik

loomult vaikne ja enesessetõmbunud, omaette tegutsev


nohu

seisund, mida iseloomustab nina limaskesta põletik ja turse ning voolus ninast

põletik nina sees, mille ajal ei saa läbi nina vabalt hingata


nohuravim

arstim, mis ravib nohu ja leevendab selle põhjustatud vaevusi


nohutilgad

ninna tilgutatav arstim nohu leevendamiseks


nojaa

väljendab möönmist, nõustumist, jaatust või kõhklust, rahulolematust

juhatab sisse seletava või täpsustava lauseosa

sõna, mida sa kasutad, kui nõustud millegagi

jaatavalt, kinnitavalt, möönvalt, kahtlevalt, rahulolematult (EKSS)


nojah

jaatust, möönmist väljendav v. seletavat, täpsustavat lauseosa sissejuhatav modaalsõna; kasut. jaatavas vastuses küsimusele v. kinnitusena (jutukaaslase) eelnenud väitele (EKSS)


nokaklõbin

heli, mis tekib, kui lind üla- ja alanokka kiiresti korduvalt vastamisi lööb


nokauteerima

(poksis:) vastast sellisesse seisundisse lööma, kus ta on võitlusvõimetu üle kümne sekundi


nokitsema

kiirustamata, vähehaaval (omaette, üksi) millegi kallal tegutsema

(inimese v. looma kohta:) isutult, raashaaval sööma


nokka kinni hoidma

vaikima, vait olema, suud kinni hoidma
mitte (välja) lobisema, suud pidama


nokkapidi

(inimeste kohta:) ninapidi, lähestikku (koos)


nokka puhtaks pühkima

millestki oodatust ja loodetust ilma jääma


nokutama

pead üles-alla liigutama (nt nõusoleku, heakskiidu märgiks, tervituseks, loomadel reflektoorse liigutusena)

pead üles ja alla liigutama, tavaliselt selleks, et vastata mingile küsimusele "jah" või väljendada nõusolekut


nolgus

laia pea ja lehvikutaoliste rinnauimedega põhjakala Põhja-Jäämeres, Atlandi ookeani põhjaosas ning Läänemeres


nolk

(hrl pahameelt väljendades poisikese, nooruki kohta)


nomaadlik

nomaadidele omane, rändava eluviisiga iseloomustatav


nomaadlus

eluviis, mille puhul vahetatakse korrapäraselt elupaika


nomadiseerima

asuala või elupaika vahetades ringi rändama, nomaadina elama


nomenklatuur

mingil alal juurdunud või kindlaksmääratud nimetuste kogum või süsteem


nominaal

pangatähele, väärtpaberile, margile vms märgitud rahaline väärtus


nominaalhind

kaubale määratud, märgitud hind (vastandina tegelikule, reaalhinnale)


nominaalkoormus

voolutugevuse normaalväärtus, mille juures seade töötab kõige ökonoomsemalt


nominaalne

ametlikult, hrl numbrilise väärtusena kindlaks määratud, ametlikult kinnitatud


nominatiiv

(grammatikas:) kääne, mis vastab küsimustele <eki-foreign>kes?</eki-foreign>,<eki-foreign> mis?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vend, maja</eki-foreign>)

eesti keele kääne, mis vastab küsimusele<eki-foreign> kes?</eki-foreign>,<eki-foreign> mis? </eki-foreign>(nt <eki-foreign>vend</eki-foreign>, <eki-foreign>õpik</eki-foreign>)


nominatsioon

(auhinna)kandidaadi nimetamine või määramine


nominent

auhinna saamiseks esitatud isik, kollektiiv või teos


noneh

nojah (kinnitavas või möönvas tähenduses)


nonn

tuhkhalli keresulestikuga lind, kes peamiselt elutseb inimasulates, mitte metsas


nonoh

alustab emotsionaalset lauset, tugevdades öeldava tundetooni või väljendades rahulolematust, ähvardust, möönmist, manitsemist vms


nonsenss

mõttetus, rumalus
mõttetu, rumal teguviis vms


noobel

omas liigis parimate hulka kuuluv, suursugune, elegantne ja maitsekas


noodavedamine

võrgust kalapüünise vedamine laeva, paadi järel


noodike

väike, vaevumärgatav tundetoon, tundevarjund


noodikiri

märgisüsteem muusikateoste jäädvustamiseks kirjas


noodilugemine

noodikirja tundmine, sellest arusaamine (nt noodist laulmiseks või pillimänguks)


noodiraamat

raamat, vihik (või kokkuvolditud lehed) noodikirjaga noodipaberit


noogutama

pead üles-alla liigutama (nt nõusoleku, heakskiidu märgiks, tervituseks, loomadel reflektoorse liigutusena)

pead üles ja alla liigutama, tavaliselt selleks, et vastata mingile küsimusele "jah" või väljendada nõusolekut

pead korraks v. korduvalt (ning rütmiliselt) nookuvalt üles-alla liigutama


noogutus

pea liigutamine üles-alla (nt nõusoleku, heakskiidu või tervituse märgiks)

nõustumise, tervitamise v. käsuandmise märk


nookama

korraks pead mingis suunas liigutama, korraks noogutama


nookuma

korduvalt üles-alla, edasi-tagasi või kahele poole liikuma

korduvalt üles-alla, edasi-tagasi v. kahele poole liikuma


nool

hrl terava otsaga varb, mida lennutatakse nt vibust saagi, vaenlase või märklaua pihta

puust või metallist valmistatud pikk peenike pulk, millel on terav ots ja millega saab tabada märki või vaenlast

hrl. vibult v. ammult lendu lastav (teravaotsaline) varb saagi, vaenlase v. märklaua tabamiseks


noolelennu kaugusel

kuhugi on vähe maad, miski on võrdlemisi lähedal, väikese vahemaa taga


noolemäng

sportlik mäng, kus punktiarvestusnumbritega märklauda visatakse väikseid nooli


noolima

(passides, varitsedes) kätte saada püüdma

midagi endale küsima v. paluma; lunima, manguma.


noomen

(grammatikas:) käänduv sõna (nt nimisõna, omadussõna)


noomima

kellelegi etteheiteid tegema (nt sobimatuks peetava käitumise, teo vms pärast), kedagi õpetussõnu jagades manitsema

kellelegi sobimatuks peetava käitumise, teo, eluviisi vm. pärast etteheiteid tegema, kedagi moraalitsevalt, õpetussõnu jagades manitsema


noomitus

suuline või kirjalik etteheide kellelegi, hrl sobimatuks peetava käitumise, teo vms pärast

see ametliku karistusena (ilma kohtu osaluseta)

ülema poolt alluva distsiplinaarsüüteole hukkamõistva hinnangu andmine


noonakord

viiest (tertsidena asetatud) helist koosnev akord, mille äärmised helid moodustavad nooni


noor

alles lühikest aega elanud või olemas olnud

(inimese kohta:) suhteliselt lühikest aega elanud, mitte veel elatanud


nooremleitnant

lipnikule järgnev ja leitnandile eelnev nooremohvitseri auaste Eesti jt riikide kaitseväes (sh mereväes)

lipnikust kõrgem ja leitnandist madalam sõjaväeline auaste, nooremohvitseride hulka kuuluv selles auastmes sõjaväelane


nooremmaat

vanemmaadile järgnev ja maadile eelnev nooremallohvitseri auaste Eesti jt riikide mereväes


nooremseersant

seersandile eelnev madalaim nooremallohvitseri auaste Eesti jt riikide kaitseväes

kapralist kõrgem ja seersandist madalam sõjaväeline auaste, nooremallohvitseride hulka kuuluv selles auastmes sõjaväelane


nooremveebel

veeblile eelnev madalaim vanemallohvitseri auaste Eesti jt riikide kaitseväes (sh mereväes)

vanemseersandist kõrgem ja veeblist madalam sõjaväeline auaste, vanemallohvitseride hulka kuuluv selles auastmes sõjaväelane


nooreohtu

(välimuselt) mitte veel päris täiskasvanud


noorhobune

ühe kuni kolme aasta vanune, veel mitte suguküps hobune


noorhärra

(hrl noormehe endisaegse kõnetlussõnana)


noorik

vastabiellunud noor naine, (noor) abielunaine


noorkuu

kasvav Kuu, mis taevas on nähtav paremale kaardus kuusirbina

Kuu faas, kus ta on nähtav õhtul pidevalt kasvava paremale pööratud kumerusega poolringina (EKSS)


noorliige

noorem liige erakonnas vm organisatsioonis (teatud vanuseni)

uus liige üliõpilaskorporatsioonis (teatud aja jooksul)


noormees

noorepoolne, mitte päris täiskasvanud mees


noorpaar

äsja abiellunud inimesed, värske abielupaar


noorpõlvearmastus

noorusaastatel kogetud armastus
inimene, kellesse noorena armuti


noorsookirjanik

noortele kirjutav, noortekirjandust loov kirjanik

peamiselt noorsoole, noortele kirjutav kirjanik (EKSS)


noorsooliikumine

suure hulga noorte tegutsemine ja koostöö ühiste ideelis-poliitiliste ja väärtushinnanguliste eesmärkide nimel

noorte laiemat ühiskondlikku tähendust omav liikumine, ideelis väärtuselise suunitlusega tegevus (EKSS)


noorsooromaan

noorte inimeste probleeme käsitlev romaan


noorsugu

noored inimesed, noor põlvkond
noor põlvkond


noorsõdur

ajateenistuses olev kaitseväelane esimestel teenistuskuudel


noorteajakiri

noortele mõeldud, noori huvitavaid teemasid käsitlev ajakiri


nooruk

noormees või neiu (sageli 16–18-aastase noore kohta)


noorus

noor-olek (vanuse poolest)
lapsepõlvele järgnev eajärk


nooruslik

noorele omane või noorena tunduv, hrl rõõmus ja energiast pakatav

noor(t)ele omane; noorena näiv v. tunduv


noorveis

vasikaeast väljakasvanud noor veis (lehm kuni esimese poegimiseni, pull kuni paarituseani)


noos

(seadusvastaselt) saadud või hangitud kraam, hrl hea, korralik saak


noot

helikõrgust ja -vältust tähistav noodikirja märk

ühe riigi diplomaatiline kirjalik pöördumine teise riigi poole (EKSS)


nootkond

ühe noodaga püüdev kalurite rühm
ühe noodaga püüdev kalurite rühm (EKSS)


nope

lõik, lause vm osa, mis on tekstist, jutust võetud, välja korjatud


noppekanal

teleprogrammide paketile omal valikul juurde tellitav teleprogramm


noppima

näppude vahel hoides (hoolikalt, ühe liigutuse haaval) midagi tegema

näppude vahele võttes lahti murdma ja ära tõmbama, nii hrl. ükshaaval korjama


nord

ilmakaar maakera põhjapooluse suunas
ilmakaar lõuna vastas


nordost

põhja ja ida vaheline ilmakaar
kirre, nordost


norgu

rõhutud, masendunud meeleollu, tusatujusse


norgus

rõhutud, masendunud meeleolus, õnnetu olekuga


norima

väiklaselt puudusi ning vigu otsima, etteheiteid tegema


norm

ettenähtud või kokkulepitud hulk, kogus, tase, suurus vm


normis

normaalseks peetava piirides (teatud näitajate kohta)

tavalises, normaalses suuruses või kvaliteedis


normaalne

kehtestatud või kokkuleppelistes piirides olev

oma rühmas, liigis tavaline, kõrvalekalleteta


normatiiv

määrav reegel või norme sisaldav eeskiri

määrav reegel v eeskiri, mis sisaldab norme


normatiivne

eeskirjana, seadusena määrav, normiks olev või juhiseid andev


normeerima

kindlate reeglite, määrustega midagi korraldama (nt tegevust, kasutusviisi, aega, kogust), millelegi norme, lubatud piire seadma


normima

mingit suurust, protsessi, tegevust, inimestevahelisi suhteid vm. eeskirjadega korraldama; millelegi kasutamise v. kulutamise lubatud piiri kindlaks määrama, normiks seadma


normkiri

peamiselt tehnilistel joonistel kasutatav kindla tähekuju ja suurusega kiri


noroviirus

ägedat kõhulahtisust ja oksendamist põhjustav viirus


norrakas

Norra põhirahva liige
Norra kodanik või elanik
Norra päritolu inimene


norra keel

põhjagermaani keel, millel on kaks kirjakeelekuju, nynorsk ja bokmål


norralane

Norra põhirahva liige
Norra kodanik või elanik
Norra päritolu inimene
Norra elanik


noruline

tusatujust haaratud, kurb
tusaseks tegev


norus

rõhutud, masendunud meeleolus, õnnetu olekuga

rõhutud meeleolus, tusatujus, teotahteta


noruspäi

kurvalt, tusaselt, hingeliselt lööduna
langetatud peaga
rõhutud meeleolus, pilk maas


norutama

rõhutud meeleolus, tusatujus, teotahteta olema


norutunne

rõhutud, tusane meeleolu
masendumine; sünge, rõhutud meeleolu.


Norwalki viirus

gastroenteriitide tekitaja, lastel nn talvise okendamisega diarröa


nosematoos

mesilaste seedeelundite nakkushaigus, mida tekitab teatud parasiit

täiskasvanud mesilaste kesksoole invasioonihaigus


nosima

omaette, vaikselt (ja kiirustamata, vähehaaval) sööma


nospel

suu kohal paiknev väljaulatuv näoosa, mille kaudu toimub hingamine ja haistmine (inimesel ja selgroogsetel loomadel)

näo osa, millega inimesed ja loomad lõhna tunnevad ja hingavad


nostalgia

valuline igatsus millegi, hrl kauge, kättesaamatu järele


nostalgitsema

millegi, hrl kauge, kättesaamatu järele valuliselt igatsema, nostalgiat tundma


notar

sõltumatu ametiisik, kes sooritab notariaaltoiminguid, nt tõestab tehinguid, dokumentide ärakirjade õigsust ja allkirjade ehtsust

juriidilise haridusega inimene, kelle töö on tõestada, et mingi tehing, dokument või allkiri on õige

notariaaltoiminguid sooritav ametiisik (EKSS)


notariaalne

(lepingu vm dokumendi kohta:) notari kinnitatud, tõestatud vm viisil menetletud, õiguslikkust omav

notariaaltoiminguna sooritatud (näit. kinnitatud, sõlmitud, tõestatud)


nō-teater

pantomiimilaadne tantsul ja muusikal põhinev teater


noteering

väärtpaberite hinna või valuutakursi avalik määramine (börsil, pangas)

avalikult määratud kauba-, väärtpaberihind või valuutakurss


notiits

ülestähendus, märkus
kirjalik teade, teadaanne


notsu

noor siga, kes ei ole veel kesikueas
noor siga


nott

pehkinud, kõdunenud puupakk vm puutüügas


nov

aasta 11. kuu, põhjapoolkeral kolmas sügiskuu


novaator

uuendaja, uue looja või algataja, uute meetodite algataja (nt töös, kunstis)

mingi teadusliku või tehnilise avastuse, leiutise vm saavutuse uuendusliku rakenduse looja või algataja (inimene, ettevõte vms)

uuendaja, uue looja v. algataja (näit. kunstis, teaduses, tehnikas); uute meetodite algataja töös.


novaatorlik

uuendustega seotud, neid taotlev või toetav


novell

tiheda sündmustiku ja väheste tegelastega jutustus, mis piirdub hrl ühe keskse teemaga ning mis hrl lõpeb puändiga

tiheda sündmustiku ning lakoonilise väljendusega, hrl. ühele konfliktolukorrale v. -motiivile keskendunud ning sageli üllatusliku lõpplahendusega eepikažanr


Novgorod

linn Venemaal Volhovi jõe ääres, vanimaid Vene linnu


Np

kunstlik radioaktiivne valge metall, omadustelt aktinoid, keemiline element järjenumbriga 93


nr

märk, millega arve kirjas märgitakse, näiteks <eki-foreign>2</eki-foreign> või <eki-foreign>6</eki-foreign>


nt

mittesüsteemne heledusühik, kandelat ruutmeetri kohta


nublakas

mingi väike hrl uudne asi või detail, mingi masinavärgi osa, (naljakas) asjake või seade


nudima

(raha, mõju vms kohta:) kärpima, (ülemäära) vähendama


nudism

alastioleku harrastus ning seda propageeriv liikumine

alastiolekut (eriti alasti sportimist suvises looduses) propageeriv liikumine


nudistama

(karvade, okste vms kohta:) maha, (liiga) lühikeseks lõikama


nuditeet

alastiolek, alastus
(kunstis:) alasti keha


nud-kesksõna

(grammatikas:) isikulise tegumoe mineviku kesksõna (nt <eki-foreign>eksinud</eki-foreign>)


nuga

lõikamiseks mõeldud (väike) tööriist või söögiriist, millel on üks lõiketera

metallist teraga ese, millega saab lõigata

mitmesuguse otstarbega (ning vastava kuju ja ehitusega) terariist käsitsi lõikamiseks


nuga selga lööma

(ootamatult, reetlikult) halba või kahju tegema


nugiline

loom, taim või mikroorganism, kes elab teist liiki organismi sees või peal ja toitub tema koevedelikest, kudedest või seedinud toidust


nugima

teist liiki organismi sees või peal elama ja tema arvel toituma


nugis

kassisuurune tumepruun kollaka kurgualusega loom, kes elab metsades ja kadastikes

pruun heledama kaelalaiguga keskmise suurusega kärplane (Martes)


nugitaim

taim, mis toitub teistest taimedest, kinnitudes nende juurtele või võsudele (nt käopäkk, härghein)


nugiuss

inimeses, loomas või taimes parasiteeriv uss


nuhk

inimene, kes kellegi käitumist, tegevust vm salaja jälgib ning informeerib sellest huvitatud ametkondi (nt politseid, julgeolekuteenistust)


nuhkima

(salaja) andmeid, infot vms otsima, salaja jälgima või uurima

salaja sorides, tuhnides v. uurides, andmeid hankides otsima


nuhkvara

tarkvara, mis jälgib arvuti või nutitelefoni kasutaja andmeid ja tegevusi võrgus

programm, mis nuhib arvuti kasutaja tegevuse järele (EKSS)


nuhtlema

kedagi mingil viisil karistama (nt peksuga, karmi kriitikaga, kaotuse osaliseks saamisega)


nuhtlus

pingutust, kannatust nõudev, hrl tüütut kohustust kujutav või ebamugavust põhjustav töö või tegevus


nuhutama

(hrl looma kohta:) kuuldavalt ninaga nohistades nuusutama


nuhvel

nutitelefoni ja tahvelarvuti omadusi ühendav seade


nuikapsas

köögiviljana kasvatatav kaalikat meenutava kerajalt paksenenud kollaka varreosaga aiataim


nuimikser

jämeda pulga kujuline seade toiduainete segamiseks, vahustamiseks või peenestamiseks


nukid

ühe käe sõrmede teise ja kolmanda lüli vaheliste liigeste metallkaitse külmrelvana

metallist relv, mida kantaks sõrmenukkide peal


nukiline

kühmude või teravate nurkadega, kühmuline, nurgeline või muhklik


nukk

millegi väljaulatuv kõrgem või eenduv osa (kühm, ots, nurk vms)


nukker

(meeleolu, ilme kohta:) vaikselt, härdalt kurb või õnnetu

sellist meeleolu või tundetooni väljendav


nukleon

aatomi tuuma moodustav osake (prooton või neutron)


nukrus

kurva meele, hingevalu, ka haledus- või kahjutundega seotud hingeline seisund


nukrutsema

mingil põhjusel kurb olema, nukrust tundma


nuku

inimese kujuga mänguasi
selline teatritegemise vahend
(võrdlustes ilusa välimuse kohta)


nukujärk

teatud putuka (nt liblika, sipelga) arengujärk, mil ta eksisteerib nukuna


nukuke

ilus, nukuliku välimusega tüdruk või noor naine (ka hellitusnimena)


nukulik

(välimuselt) nukku meenutav, lapselikult või kunstlikult ilus


nukuvalitsus

valitsus, mis toimib teise riigi kuuleka tööriistana


nullauto

(rallispordis:) auto, mis läbib ralliraja ohutuse kontrolliks


nullima

(vastutegevuse või -mõjuga) olematuks, tühjaks, kasutuks tegema


nulline

nulliga (ka nullmääraga, nullkraadiga vms) võrduv


nullkorrus

korrus, mille põrand asub allpool maapinda või sellega tasa


nullmeridiaan

mistahes koha geograafilise pikkuse määramisel aluseks võetav meridiaan, mis läbib Greenwichi observatooriumi asukohta


nullsummamäng

(mänguteoorias, majandusteoorias:) olukord, kus ühe võit on võrdne teise kaotusega


nulltolerants

täielik sallimatus väikseimagi rikkumise suhtes asjus, millega ühiskond ei saa leppida (nt vägivald, narkootikumid)


nulltuletus

(grammatikas:) uue sõna moodustamine ilma tuletusliite abita või ilma nähtavate teise sõnaliigi tunnusteta (nt eesti keeles <eki-foreign>kuld</eki-foreign><eki-foreign> </eki-foreign>><eki-foreign> kulda/ma</eki-foreign>)


number

märk, millega arve kirjas märgitakse, näiteks <eki-foreign>2</eki-foreign> või <eki-foreign>6</eki-foreign>

numbriline märk, silt, lipik, plaadike vm.


numberkood

ühest kindlaksmääramist võimaldav numbrikombinatsioon


numbermõõteriist

numbernäiduga mõõteriist, mida kasutatakse nt paljude pidevalt muutuvate elektrisuuruste mõõtmiseks (nt voltmeeter, sagedusmõõtur)


numbrilaud

kella, mõõteriista tunni- vm jaotisega osa


numbriline

numbri(te)ga esitatud, numbrites väljenduv


numbrimaagia

numbri, arvu erakordne mõjujõud, selle abil mõjustamine või nõidumine


numbrimärk

numbrisümboliga märk või silt, mida kasutatakse millegi tuvastamiseks, registreerimiseks, järjestuse määramiseks vms (nt spordivõistlustel, autoregistris)

metallist plaat sõiduki ees ja taga, kus on sõiduki registreerimisnumbrid ja tähed


numbrisaun

hrl ühissauna juurde kuuluv privaatseks kasutamiseks mõeldud saunaruum, mida üüritakse välja tunnihinnaga


numeraal

asjade ja nähtuste hulka või järjekorda väljendav sõna (nt <eki-foreign>sada</eki-foreign>, <eki-foreign>kaksteist</eki-foreign>, <eki-foreign>viiekümnes</eki-foreign>)

sõna, mis väljendab asjade hulka või järjekorda ja vastab küsimusele <eki-foreign>mitu?</eki-foreign>, <eki-foreign>kui palju?</eki-foreign> või <eki-foreign>mitmes?</eki-foreign>. Arvsõnad on näiteks <eki-foreign>kolm</eki-foreign>, <eki-foreign>kakskümmend</eki-foreign>, <eki-foreign>sada</eki-foreign> ja <eki-foreign>esimene</eki-foreign>


numereerima

järjekorranumbriga varustama, millelegi (järjekorra)numbrit andma


numismaatika

(vanaaegseid) münte, nende vermimist ja käivet, endisaegseid rahandusolusid uuriv teadus

(vanaaegseid) münte, nende vermimist ja käivet, endisaegseid rahandusolusid jne uuriv teadus (EKSS)


nummerdama

(järjekorra)numbri(te)ga varustama, millelegi (järjekorra)numbrit andma


nummerdus

numbriline järjestus, nummerdamine
numbriline järjestus


nunn

usulistel põhjustel maailmast tagasitõmbunult eraldi kogukonnas (kloostris) elav naine

usulistel põhjustel maailmast tagasitõmbunult hrl. kloostris elav naine.


nunnu

heldima panevalt armas või tore, hrl pehme, ümar ja kena (hrl väikese lapse, looma või asja kohta)


nunnumeeter laes

(millegi armsuse, toreduse ülima aste kohta)


nuppel

nupp, konks vm millegi kinnitamiseks kasutatav vahend


nupukas

hea taibuga, terase aruga, (kavalalt) leidlik


nuputama

mõistusega mingit lahendust otsima, midagi välja mõtlema

midagi plaanitsema, sepitsema, kavatsema, millegi üle endamisi aru pidama


nurg

väike latikasarnane (magevee)kala (Blicca bjoerkna)


nurgake

(rahulik) omaette, eraldatud koht (ruumiosana või vabas õhus)


nurgaliide

puidust ehitise või eseme nurki ühendav liitmisviis


nurgalöök

(jalgpallis:) löök väljaku nurgast, millega üle otsajoone läinud pall jälle mängu pannakse


nurgaminut

nurga ja kaare mõõtühik: 1/60 kraadi ehk 60 sekundit (tähis ′)


nurganaine

lapsevoodis olev naine, sünnitaja või äsja sünnitanu


nurgasekund

nurga ja kaare mõõtühik: 1/3600 kraadi ehk 1/60 kaareminutit (tähis '')


nurgaseotis

ka ehit ehitise v eseme nurki ühendav puiduseotis (EKSS)


nurgatagune

poolsalaja, ebaseaduslikult või saamatult tehtud või tegutsev


nurgatempel

hrl blanketi pealdist asendav asutuse nimetusega templijäljend kirja või dokumendi (üla)nurgas

hrl. blanketi pealdist asendav asutuse nimetusega templijäljend kirja v. dokumendi (üla)nurgas (EKSS)


nurgeline

nurki v. nukke omav, nurkadega, nukkidega (hrl. vastandina ümarale v. voolujoonelisele)


nuripidine

millegi poolest veider, moonutatud, (nagu) pea peale pööratud


nurisema

millegi üle rahulolematust või pahameelt avaldama


nurja ajama

midagi ära rikkuma, (tahtlikult) millegi ebaõnnestumist põhjustama

(hrl spordis:) ebaõnnestuma, soodsat võimalust mitte kasutama


nurja minema

(toimingu, ettevõtmise vms kohta:) mittetulemuslikuks osutuma, minema nii, nagu polnud plaanitud

kui miski <eki-highlight>ebaõnnestub</eki-highlight>, siis see läheb halvasti, mitte nii, nagu sa lootsid või plaanisid


nurjatu

ebaaus ning vääritu, häbiväärseid tegusid tegev


nurkapidi

nurgaga (kuskil vastas või vastu, kuskilt paistmas vms)


nurka suruma

ummikusse, kimbatusse ajama, vastupanu murdma


nurkdiameeter

taevakeha näiline läbimõõt, mis määratakse Maalt kolmnurga mõõtmise põhimõttel


nurki maha lihvima

eripäraseid, potentsiaalselt konfliktseid jooni, seisukohti vms kõrvaldama, erisusi tasandama


nurklihvija

elektriline või suruõhutööriist metalli või kivi lõikamiseks, lihvimiseks, lõikeriistade teritamiseks, rooste eemaldamiseks vms


nurkne

(teat. suuruse ja kujuga) nurka moodustav, (teat.) nurga all asetsev; (teat. arvu) nurkadega. (EKSS)


nurkseotis

puidust ehitise või eseme nurki ühendav liitmisviis


nurmenukk

niitudel kasvav kollaste longus õitega kevadlill

lill, millel on palju kollaseid õisi ja mis õitseb kevadel

juurmise lehekodariku ja värvikate õitega püsik (Primula veris)


nurmkana

Euroopas ja Lääne-Aasias elutsev pruuni- ja hallikirju kana meenutav lind


nurruma

(kassi kohta:) mõnust, rahulolust ketravalt häälitsema

(mõne linnu samalaadse häälitsemise kohta)

nurru lööma, seda meenutavat häält v. heli kuuldavale laskma


nussima

seksima, suguakti sooritama (sihilisena hrl mehe vastava tegevuse kohta)


nuti

tarkvaraprogramme, kõrgtasemel elektroonilisi meetodeid ja vahendeid rakendav, nende abil juhitav, sooritatav või toimiv


nutiarvesti

elektri- vm arvesti, mis edastab ise oma näidu


nutifon

seade, milles on ühendatud arvuti ja mobiiltelefoni funktsioonid


nutirakendus

terviklik tarkvaraprogramm, mille abil nutiseadmes (nt telefonis, tahvelarvutis, nutikellas) saab traadita sidevõrgus täita kindlat ülesannet (nt mõõta pulssi, kuulata muusikat, õppida keelt, osta-müüa kaupu)


nutiseade

kaasaskantav elektrooniline seade, mis sisaldab erinevaid tarkvararakendusi ning on ühenduses teiste seadmetega traadita sidevõrgu kaudu (nt nutitelefon, tahvelarvuti, nutivõru, e-luger)


nutistu

interneti kaudu omavahel ühenduses olevad seadmed, süsteemid ja rakendused, mis sensorite abil koguvad, töötlevad ja vahetavad infot ning täidavad koos mingeid ülesandeid


nutitelefon

seade, milles on ühendatud pihuarvuti ja mobiilitelefoni funktsioonid (EKSS)


nutivõru

randmele või vööle kinnitatav väike seade, mis toimib sammulugejana, pulsikellana, hindab une kvaliteeti, teavitab ühildatud mobiiltelefonile saabuvast kõnest vm


nutma

kurbust, muret, valu vm pisaratega väljendama

kui sa <eki-highlight>nutad</eki-highlight>, siis voolavad su silmadest pisarad, sest sa oled kurb või sul on valus


nuts

asi, mis on ebamääraselt kokku kägardatud, vormitu tomp


nutt

(taimel:) ümar kobarõisik, mille laiale põhjale kinnitub hulk väikeseid õisi (nt ristikul, ohakal)


nutuhoog

seisund, mil inimene äkiliselt ja lühiajaliselt nutab


nutumaik

(nutule lähedase emotsionaalse seisundi kohta)


Nutumüür

pühapaik Jeruusalemma vanalinnas Templimäe läänenõlvakul: müüriosa, mis on alles jäänud juutide teisest templist


nutune

(näoilme, hääle kohta:) lähenevale nutule viitav või nutu jälgedega, nutusegune


nututama

nutma ajama, nutma panema; nutta laskma.


nuudipäev

7. või 13. jaanuar, eesti rahvakalendris jõulude lõppu tähistav päev

eesti rahvakalendris jõulude lõppu tähistav päev (7. v. 13. jaanuar)


nuudlitaigen

peamiselt nisujahust ja veest koosnev tainas nuudlite, pelmeenide vms ning magusate küpsetiste valmistamiseks


nuuks

nutune häälitsus, mis tekib vaoshoitud nutmisel, nuuksumisel


nuuksatama

korraks nutuselt, tasakesi häälitsema
korraks nuuksuma


nuuksuma

nuttes kramplike häälekate tõmmetena sisse hingama

kramplike häälekate hingetõmmetega (tasahaaval) nutma


nuumerus

grammatiline kategooria, mis märgib objektide hulka (nt ainsust, kaksust, mitmust)


nuumhani

liha ja rasva saamiseks rikkalikult söödetav hani


nuusatama

korraks, lühidalt nuuskama
korra, ühekordse tõukena nuuskama


nuuskama

tugeva tõukega õhku läbi nina välja surudes ninna kogunenud lima eemaldama

nina puhastama sealt õhku ja vedelikku järsult välja hingates

tugeva tõukega nohinal v. lurinal õhku läbi nina välja surudes ninna kogunenud lima eemaldama


nuuskima

(kuuldavalt) nuusutama, nuusutades lõhna järgi otsima


nuuskpiiritus

hingamist ergutav teravalõhnaline vedelik, ammoniaagi vesilahus


nuusktubakas

tolmpeen tubakapulber, mida tõmmatakse või topitakse ninasse


nuust

hrl korratu (rippuvate otstega) kimp pikki peenikesi asju (nt karvu, juukseid, kõrsi)


nuustik

(kiulisest materjalist) pesemis- või küürimisvahend

pehmest materjalist vahend, millega saab enda keha pesta


nuusutama

õhku ninasse tõmmates lõhna aistima, lõhna olemasolu või selle laadi määrata püüdma

millestki praktiliste kogemuste varal (natuke) aimu saama, midagi järele proovima v. tunda saama


nuut

lähistroopika põuastel aladel kasvatatav ümmargusi seemneid sisaldavate kaunviljadega taim


nuutima

nuudiga peksma
nuudiga peksma, nuuti andma


nuutsuma

nuttes kramplike häälekate tõmmetena sisse hingama

kramplike häälekate hingetõmmetega (tasahaaval) nutma


nõder

(inimese kohta:) kehaliselt või vaimselt seisundilt nõrk ja abitu, tahtetu või jõuetu

inimese kehalise v. vaimse seisundi kohta


nõdrameelne

tugevalt vähenenud vaimsete võimetega, puuduliku mõistusega


nõdrameelsus

vaimsete võimete (intellekti, mõtlemisvõime ja mälu) tugev nõrgenemus


nõel

õmblemisel tarvitatav peenike teravaotsaline metallist ese, mille ühes otsas on ava niidi tarvis

peenike terava otsaga ese, millega saab õmmelda


nõelama

astelt (või pistmissuiseid) kellegi kehasse torkama

astelt v. pistmissuiseid kellegi kehasse torkama; (mao kohta:) hammustama (EKSS)


nõelatäis

korraga nõela taha aetav või aetud tükk niiti, lõnga vms


nõeljas

terava otsaga või tipu poole järsult ahenev, nõela meenutav


nõelköis

jõulise kasvu ja läikivate nahkjate lehtedega Kagu-Aasia ronitaim, Eestis toataim


nõelprinter

printer, mis tekitab punktidest koosnevaid märke nõelte löögiga vastu värvilinti (tänapäeval vähe kasutatav)

printer, mis tekitab märke maatriksina paigutatud nõelte löömisega vastu värvilinti


nõelravi

organismi talitluse mõjutamine spetsiaalsete nõelte torkamisega keha bioloogiliselt aktiivsetesse punktidesse


nõelviltimine

viltimistehnika, mille korral vill torgitakse spetsiaalse kolmekandilise nõela abil aluse külge


nõgeslööve

kiheleva hrl punasekublalise nahalööbena ilmnev allergiline haigus


nõgestõbi

naha kublaline lööve, mida võivad põhjustada ravimid, surve, toit, vibratsioon, temperatuuri kõikumised, mitmesugused haigused ja paljud muud tegurid


nõgieos

õistaimedel nugivate nõgiseente paljunemisrakk


nõgihaigus

nõgiseente tekitatud taimehaigus (nt kõrrenõgi, lendnõgi)


nõgikikas

läikiva süsimusta sulestiku ja väga tugeva nokaga suur, isaslinnul punase lagipeaga lind, Eesti suurim rähn


nõgimust

täiesti must, hrl nõest tumedaks tõmbunud või määrdunud


nõginina

(naljatlevalt, vahel ka halvustavalt määrdunud näoga inimese või mustema töö tegija, nt korstnapühkija kohta)


nõgusselgsus

lülisamba kõverus ettepoole (eriti rinnaosas)


nõiaella

(tigeda, pahatahtliku või vana inetu naise kohta, ka sõimusõnana)


nõiakepp

imettegev kepp nõidusvahendina muinasjuttudes


nõialuud

seenhaiguse vm tagajärjel puu võras tekkinud tihe peenikeste okste põimik


nõiamoor

hrl metsas elav kuri ja inetu vanamoor muinasjuttudes

naine, kellel usutakse olevat erilised võimed. Muinasjuttudes teeb nõid tavaliselt halba


nõiapuu

Põhja-Ameerikas ja Ida-Aasias kasvav kollaste õitega lehtpõõsas või väike lehtpuu, Eestis ilupõõsas

Põhja-Ameerika ja Ida-Aasia heitlehine põõsas v. väike puu (Hamamelis)


nõiaring

väljapääsmatu, kimbatust tekitav olukord, mis tekib põhjuse ja tagajärje vahetumisest, situatsioonide kordumisest vms


nõiarohi

aine vm vahend, millel usutakse olevat imettegev toime või vägi

raviva toimega (taimedest keedetud) leotis


nõiatrumm

rituaalne nõidumis- ja ennustusvahend šamanismi levikualal Põhja-Euraasias ja Põhja-Ameerikas


nõiavits

käes hoitav hargi- või kaarekujuline puuoks või traat, mille vaba ots näitab allapoole kaldumisel kätte nt veesoone või maa sees peituvate metallesemete asukoha


nõiavägi

millegi või kellegi väga tugev, otsekui nõiduslik mõjujõud


nõid

inimene, kes uskumuse kohaselt suhtleb üleloomulike jõududega ning suudab nõidumise abil mõjutada loodust ja inimesi

nõidumisega tegelev, üleloomulikku maailma ja inimest teat. vahendite ning toimingutega vahendav isik


nõiduma

inimesi, loodust vm mõjutama üleloomulike jõudude, maagia abil

kellegi käitumist ähvardavalt, nõidudes vm. viisil mõjutama


nõidus

inimeste, looduse vm mõjutamine üleloomulike jõudude, maagia abil, nõidumine

kujutelm, et inimene suudab maailma mõjutada üleloomulikul teel


nõiduslik

imepäraselt, salapäraselt võluv, seletamatult lummav, kaasakiskuv


nõjatama

midagi millegi või kellegi vastu asetama, kuhugi toetama


nõks

leidlik toimimisviis, (kaval) võte
kaval võte


nõksak

lühike järsk liigutus, nt tõmme või tõuge


nõksama

järsku liigutust tegema, järsu liigutusega asendit vahetama

järsu tõmbe või tõukega liikuma hakkama või seisma jääma


nõksatama

nõksu tegema, nõksuga v. nõksuna liigatama


nõkshaaval

üksikute tõmmete või tõugete kaupa
vähehaaval


nõletõbi

peamiselt noorhobustel esinev äge nakkushaigus, mille nähtudeks on nina ja neelu limaskesta mädapõletik ning ninast erituv mädane nõre


nõlg

nina ja neelu limaskesta mädapõletikuga ning ninast erituva mädase nõrega äge nakkushaigus peamiselt noorhobustel


nõlv

mäe vm kõrguva pinnavormi kallak külg
hrl. kõrguva pinnavormi kallak külg


nõme

rumal, asjatundmatu
tobedana tunduv, totralt käituv vms


nõmedus

rumal, asjatundmatu, totter arvamus, tegu vms


nõmetsema

lollusi rääkima, rumalalt, totralt käituma


nõmmeliivatee

liivastel (nõmme)aladel kasvav hrl roosakaslillade õitega poolpõõsas, mida kasutatakse ravimtaimena


nõmmemets

kuivadel toitainevaestel liivadel kasvav mets (hrl männik), mille alustaimestikule on iseloomulikud samblikud ja kanarbik


nõmmenelk

liivikutel ja kuivades männikutes hrl tiheda kogumina kasvav valgete õitega madal rohttaim


nõmm-liivatee

mitmeaastane igihaljas õistaim, millest valmistatakse raviteed


nõmmnelk

kuivadel (nõmme)aladel hrl. tiheda kogumina kasvav madal valgete lõhnavate õitega mitmeaastane nelk (Dianthus arenarius)


nõnda

sel kombel või viisil, seda moodi (nagu lause kontekstist teada, nagu keegi näitab või ütleb)

väljendab vahetut ajalist järgnevust. (EKSS)


nõnda et

alustab lauseosa, mis võtab eelneva kokku või järeldab midagi


nõnda kui

(ajaliselt:) kohe (siis) kui
kohe pärast


nõndamoodi

sel kombel või viisil
nii, sellisel moel


nõndanimetatud

selline, mis mis seab öeldava teatava kahtluse alla

selle kohta, mis pole päris ametlik või mis seatakse teatava kahtluse alla


nõndapalju

sel määral, niivõrd (palju)
sel määral, niivõrd (palju)


nõndapea

varsti, lähemal ajal, lähemas tulevikus
lähemas tulevikus, varsti


nõndavõrd kui

alustab lauseosa, mis võrdluse kaudu täpsustab määra või hulka: sel määral kui


nõnge

jonnakas ja järeleandmatu, visalt millegi juures püsiv


nõre

näärmerakkudes tekkiv ning näärmest nõristuv hrl organismile vajalik eritis (nt higi, adrenaliin)

näärmerakkudes tekkiv ning näärmest nõristuv hrl. organismile vajalik eritis


nõretama

millegagi liialdama, mingeid tundeid ülepaisutatult esitama

millegagi liialdama, millestki üle voolama


nõretav

liigutavalt hale, pisaraid, halearmsaid tundeid esile kutsuv või väljendav


nõrgalt

vähesel määral, vähese jõuga, vaevu tajutavalt

kvaliteedilt nõrgana, kehvapoolsena; ebapiisaval viisil.


nõrgamõistuslik

normaalsest vaimsest arengust mahajäänud


nõrgamõistuslikkus

kaasasündinud või varajases lapseeas tekkinud vaimse arengu mahajäämus, vaimne alaareng


nõrgavõitu

millegi poolest üsna nõrk, olulise omaduse poolest kehva poole kalduv


nõrgemalt

vähemal määral, vähema jõuga vm viisil vähem


nõrgendama

inimese vm elusolendi tervislikku seisundit kehvemaks, nõrgemaks muutma


nõrgenema

(füüsilise jõu, tugevuse kohta:) nõrgemaks muutuma, nõrgemaks jääma


nõrgkiht

tihenenud pinnakiht, kuhu on nõrgunud ained ülemistest mullakihtidest


nõrgkivi

kohati kivistunud sisseuhtekiht peamiselt soostunud ja leetunud muldades


nõrglubi

poorne settekivim, mis on sadestunud lubjarikka põhjavee väljumiskohtades

lubjarikka põhjavee väljumiskohtades sadestunud kobe settekivim (EKSS)


nõrguke

(inimese kohta:) keha- või vaimujõult üsna nõrk


nõrguma

(vee vm vedeliku kohta:) nirena või tilkadena vähehaaval (allapoole, välja) valguma

(toiduaine vm materjali kohta:) sel viisil tahenema


nõrisema

peene joana valguma, voolama või langema


nõristama

peene joana valama, puistama või valguda laskma


nõristus

(organismis:) nõrede moodustumine ja näärmeist eritumine


nõrk

(inimese, ka looma kohta:) selline, kellel on vähe keha- või vaimujõudu

selline, kellel või millel pole palju jõudu


nõrkema

kehaliselt nõrgaks, jõuetuks muutuma, nõrgaks jääma


nõrk koht

puudus, negatiivne asjaolu, miski, mis vajab parandamist, paremaks tegemist


nõrkus

keha- või vaimujõu vähesus või puudumine


nõrkusehetk

(allaandmise hetk inimese vastupanuvõimes, tahteavaldustes, enesevalitsemises vms)


nõtke

(keha, kehaosa või kuju kohta:) sihvakas, kerge ja painduv

(liigutuse, liikumise kohta:) meeldivalt sujuv, viimistletud


nõu

ese millegi mahutamiseks, hoidmiseks või toidu tegemiseks (nt ämber, purk, pott, pann)

ese, mida kasutatakse toidu tegemiseks või söömiseks

miski, milles hoitakse asju, eriti säilitamise või transpordi otstarbel


nõuandev

mingi asutuse, organisatsiooni vms tegevust toetav, soovitusi andev ja ettepanekuid tegev (hrl sellise kogu, asutuse kohta)


nõuandja

kellelegi nõu andev ja soovitusi jagav inimene (üldse või ameti poolest)


nõu andma

kellelegi oma teadmiste või kogemuse põhjal ütlema, kas või kuidas midagi teha, mida otsuse tegemisel arvestada vms

kui sa <eki-highlight>annad</eki-highlight> kellelegi <eki-highlight>nõu</eki-highlight>, siis sa aitad tal otsust teha või ütled, mida ta peaks tegema ja kuidas käituma


nõuanne

arvamus, soovitus selle kohta, kas või kuidas midagi teatud olukorras teha

soovitus selle kohta, mida keegi peaks teatud olukorras tegema


nõudepesija

inimene, kelle töö on mingis toitlustusettevõttes vm toidunõusid pesta


nõudepesu

määrdunud nõude vms pesemine peale söömist


nõuderest

rest, millele pestud nõud kuivama asetatakse


nõudlema

(millegi suhtes) nõuet esitama, midagi taotlema, millelegi pretendeerima


nõudlik

endale, teistele või millegi suhtes kindlaid soove ja tahtmisi esitav, järjekindlalt nende täitmist nõudev


nõudlus

ostujõuline nõudmine mingi toote või teenuse järele, oodatav kogus, mida tarbijad soovivad ja suudavad osta


nõudma

mingit soovi, tahtmist väga kindlalt esitama

väga kindla tooniga mingit soovi või tahtmist esitama

tungivalt, vältimatult vajalikuks pidama


nõudmine

kindel soov, tahtmine või taotlus
see, kui midagi nõutakse
kindel soov, nõue


nõue

määratud tingimus (piirnorm, reegel vms)

oluline tingimus, mida süsteem peab rahuldama


nõukaaeg

Nõukogude Liidu võimu aeg Eestis 1940-1941 ja 1944–1991


nõukas

lahendust leidev, leidliku nõuga abiks olev


nõukoda

hrl ühiskondlikel alustel nõuandev organisatsioon või töörühm


nõukogu

valitud või määratud isikutest koosnev korraldav, täidesaatev või nõuandev organ (hrl mingi organisatsiooni või asutuse juures)

rühm inimesi, kes on valitud või määratud mingeid asju otsustama

valitud v. määratud isikutest koosnev korraldav, täidesaatev v. nõuandev organ (hrl. mingi organisatsiooni v. asutuse juures)


Nõukogude

Nõukogude võimu, Nõukogude Liiduga seotud


nõukogudemeelne

Nõukogude Liitu, tema ideoloogiat ja elulaadi toetav


nõukogudevaenulik

Nõukogude Liitu, tema ideoloogiat ja elulaadi mitte aktsepteeriv, selle vastu vaenulikult meelestatud


nõukogudevastane

Nõukogude Liidu, tema ideoloogia ja elulaadi vastu suunatud


nõukogulik

Nõukogude Liidule, tema elulaadile või ideoloogiale tunnuslik või omane


nõukogustama

Nõukogude Liidu ideoloogiale vastavaks muutma


nõunik

mingit asutust või kõrgemat võimukandjat mingis valdkonnas nõustav inimene

nõuandja, konsultant; mingi nõuandva kogu vm. kollegiaalse organi liige; ka kõrgemate ametnike tiitel (EKSS)


nõu pidama

(järele) mõtlema või kaalutlema, mõttes arutlema või plaani pidama


nõupidamine

koosolek, kus arutatakse mingit praktilist küsimust


nõupidamislaud

laud, mille ümber arvamuste vahetajad istuvad (hrl nõupidamist märkivates väljendites)


nõusolek

see, kui midagi heaks kiidetakse, millegagi nõus ollakse


nõus olema

kellegi ettepaneku, seisukoha, arvamusega nõustuma

kui sa <eki-highlight>oled</eki-highlight> kellegagi või millegagi <eki-highlight>nõus</eki-highlight>, siis sa arvad samamoodi või oled valmis midagi tegema


nõusse jääma

kellegi seisukohta, arvamust jagama, kellegagi nõustuma


nõustaja

inimene, kelle töö on teistele mingis valdkonnas nõu anda


nõustama

kui mingi spetsialist kedagi <eki-highlight>nõustab</eki-highlight>, siis ta aitab kellelgi otsust teha või ütleb, mida ta peaks tegema


nõustuma

mingis asjas nõusse jääma, milleski ühel meelel olema

kui sa kellegagi või millegagi <eki-highlight>nõustud</eki-highlight>, siis sa arvad samamoodi või oled valmis midagi tegema


nõutama

otsimise, järelepärimise teel midagi enesele, enda tarbeks hankima või teada saama


nõutav

millekski hädavajalik, selline, milleta ei saa miski toimuda


nõutu

selline, kes ei tea või ei suuda otsustada, mida teha, kuidas toimida


nõõ

hobust (kiiremini) edasi liikuma sundiv hüüe


nädal

seitsmepäevane ajavahemik esmaspäevast pühapäevani (ingliskeelsetes maades pühapäevast laupäevani)

seitsme päeva pikkune ajavahemik, tavaliselt esmaspäevast pühapäevani

millelegi pühendatud seitsme päeva pikkune ajavahemik (EKSS)


nädalakiri

kord nädalas ilmuv ajakiri
kord nädalas ilmuv ajakiri (EKSS)


nädalakroonika

ülevaade nädala sündmustest (sõnas, pildis, filmis)


nädalalõpp

laupäev ja pühapäev (hrl kui puhkepäevad)


nädalavahetus

puhkepäevad nädala lõpus (laupäev ja pühapäev, ka reede õhtupoolik)


näeh

tähelepanu juhtiv hüüatus, kasutatakse seletades, nentides, kinnitades või midagi pakkudes


nägelema

(kerge ärritusnoodiga) vaidlema või sõnelema, vahekordi klaarima


nägelik

visuaalselt tajutav, kujutluspildina nähtav


nägelus

(kerge ärritusnoodiga) vaidlus, vahekordade klaarimine


nägema

silmade abil esemeid ja keskkonda tajuma

nii kellestki või millestki teadlikuks saama, midagi märkama vms

silmade abil ümbrust tajuma, kellestki või millestki teadlikuks saama


nägemine

valgustatud või valgust väljasaatvate esemete ja keskkonna tajumine nägemiselundite (silmade) abil optilise kujutisena

silmadega, silmade vahendusel, nägemisaistingu(te) kaudu tajumine


nägemisaisting

silma võrkkestast saabunud närviimpulsside põhjal nägemiskeskuses tekkiv aisting, millel põhineb nägemistaju


nägemiselund

meeleelund (silm), mille abil saadakse kujutis ümbritsevast maailmast


nägemiseni

see, mida sa ütled, kui sina lähed ära või keegi teine läheb ära


nägemiskaugus

vahemaa, millelt miski on kellelegi nähtav

piirkond, mis (igas suunas) on nähtav teatavast punktist või kohast


nägemispurpur

üks silma võrkkesta valgustundlikke värvaineid


nägemistaju

nägemisaistingul põhinev meeleline tunnetus


nägemisteravus

silma nägemise täpsus (määratakse väikseima kujundi põhjal, mida silm on võimeline eristama)


nägemisvõime

võime tajuda silmade abil valgust, värvust, esemete kuju, mõõtmeid ja asukohta ruumis


nägemisväli

kellelegi (igas suunas) nähtav ala, silmaga haaratav ala

liikumatu pilguga haaratav nägemispiirkond

liikumatu pilguga haaratav vaateväli (EKSS)


nägemus

tulevikku vaatav seisukoht, mis põhineb looval kujutlusel või mõtlemisel

populaarne kirjandusvorm eriti keskajal, kujutab tinglikus unenäovormis nägemusi ja ettekujutusi religioossetel ja moraaliõpetuslikel teemadel


nägemuspilt

(sellest inspireeritud) nägemuslik maal vms


nägu

inimese pea esikülg (otsmikust lõuani)
looma pea esikülg
inimese pea eespool olev külg
tunded, mida väljendab nägu


nägudeni

(lahkumisel öeldav sõna:) nägemiseni, kohtumiseni


nägurielu

häda ja viletsuse aeg, majanduslikult väga raske aeg


nägu venib pikaks

(ebameeldiva üllatuse, pettumuse väljendumise kohta)


näh

tähelepanu juhtiv hüüatus, kasutatakse seletades, nentides, kinnitades või midagi pakkudes


näht

haiguse, haigusliku seisundi tunnus (nt palavik, nahalööve)


nähtav

selline, mida on võimalik näha või märgata


nähtavasti

nagu näha, nagu näib, paistab v. tundub.  (EKSS)


nähtavuskaugus

kaugus, mille korral miski või keegi on (veel) nähtav


nähtuma

ilmnema, selguma, näha olema
(silmaga) näha olema, nähtavale tulema


nähtumus

mõiste, mis väljendab teadvuse vahetult kogetavat, nähtumuslikku sisu, vastandub <eki-foreign>noumenon</eki-foreign>'ile või asjale iseeneses


nähtus

see, mis mingil kujul ilmneb, eksisteerib, mingitel tingimustel tekib, muutub vms (nt mingi olukord, protsess, sündmus looduses või ühiskonnas)

see, mis mingitel tingimustel tekib, eksisteerib, näiteks sündmus või olukord looduses või ühiskonnas


nähv

äkiline kiire läbi õhu vihisev löök (nt vitsaga, piitsaga, käega)


nähvama

midagi järsult, teravalt või tigedalt ütlema


nähvatama

midagi teravalt või tigedalt ütlema
piitsaga nähvama


nähvits

väike terane ning elavaloomuline loom (sageli koera kohta)


näide

üksiknähtus (ese, olend, fakt, sündmus vm) millegi üldisema ilminguna, esinemisjuhuna

miski, mis esindab teisi sama tüüpi asju, juhtumeid, nähtusi või muud

üksiknähtus (ese, olend, fakt, sündmus jne.) millegi üldisema ilminguna, esinemisjuhuna, tõendina (EKSS)


näidend

hrl laval esitamiseks mõeldud dialoogivormis kirjandusteos

kirjutatud teos, mis on mõeldud näitlejatele teatris esitamiseks

hrl. näitelaval esitamiseks mõeldud kirjandusteos


näidik

näitu vm infot esitav mõõteriista vms osa


näidis

teatud liiki, laadi vms esindav aineline näide (ese, proovitükk vm)

keeletarind, mis kirjeldab stringitüüpi andmeobjektide vormingut näidis-märkliteraaliga


näidishukkamine

kellegi range karistamine eesmärgiga teisi hirmutada või korrale kutsuda


näidistund

avalik õppetund, mida saavad jälgida nt praktikandid, lapsevanemad, tulevased õpilased vm huvilised


näidustus

haiguse ravimiseks millegi vajalikuks pidamine, kasutada lubamine


näilik

sellist muljet jättev, mis ei vasta tegelikkusele, petlikul kujutlusel põhinev


näima

mingit muljet jätma (nägemistaju, tunde või mõtlemise põhjal)

nägemise, tundmise või mõttetegevuse põhjal teatud muljet omama


näis

(väljendab äraootavat suhtumist, kerget kahtlust või kõhklust, osutab, et küllap asi millalgi selgub)


näit

mingi suuruse arvulise väärtuse esitus mõõteriista ekraanil, näidikul vm

aparaadil olevad numbrid, mis näitavad, kui palju midagi (näiteks vett või elektrit) on kulunud


näitaja

mingit eset, seadet, nähtust vm iseloomustav suurus, tunnus vm asjaolu

miski (arvudes väljendatav), mis iseloomustab mingit nähtust, eset või seadet

see, kes v. mis midagi näha võimaldab v. millelegi osutab


näitama

kellelgi midagi (või kedagi) näha võimaldama, vaadata laskma


näitarv

mingit suurust väljendav arvuline näitaja


näitejuht

lavastaja või lavastamist juhtiv isik (hrl teatris)


näitekirjandus

kirjandusteosed, mis on mõeldud teatrilaval või telelavastusena esitamiseks

üks ilukirjanduse kolmest põhiliigist: teatrilaval (ka nt telelavastusena) esitamiseks mõeldud kirjandus


näitekirjanik

kirjanik, kes kirjutab näidendeid
näitekirjanduse, näidendite looja


näiteks

näitena mitme või paljude hulgast (ka väljapakutava võimaluse kohta)


näitekunst

kunstiliik, kus näitleja(te), lavastaja jt koostöö tulemusena sünnib publikule vahetult etenduv vaatemäng


näitelava

maailm, mõni selle paik või ajalooline keskkond kui tegevusväli ja sündmuste toimumise koht


näitemäng

hrl laval esitamiseks mõeldud dialoogivormis kirjandusteos

kirjutatud teos, mis on mõeldud näitlejatele teatris esitamiseks


näitemüük

üritusena korraldatud müük, mille tulu läheb heategevaks otstarbeks

heategevaks otstarbeks annetatud asjade müük (EKSS)


näitering

näitemängu harrastajate ühendus (nt koolis)


näitleja

inimene, kes kehastab näidendi- või filmitegelasi (ja on saanud sellekohase hariduse)


näitlema

filmis, etenduses vm mingis rollis esinema, mingit tegelast kehastama

kui sa <eki-highlight>näitled</eki-highlight>, siis sa mängid filmis või etenduses mingit tegelast

lavateose tegelast etendusel kehastama; lava- v. ekraaniteoses osa täitma, esinema


näitlemine

esinemine filmis, etenduses vm mingis rollis, mingi tegelase kehastamine

lavateose tegelase kehastamine etendusel


näitlik

millekski hästi sobiv, iseloomulik, tabav


näitsik

noor naine (kes pole veel abielus) või naissoost laps

(kõnetlussõnana pöördumisel (vallaliste) noorte naiste poole)


näitus

vaatamiseks, tutvumiseks väljapandud kunstiteosed vm esemed

selline väljapanek kindlat aega kestva üritusena

esemed, mis on kuhugi välja pandud, et inimesed saaksid neid vaadata

vaatamiseks, tutvumiseks, millestki ülevaate andmiseks väljapandud esemed (tooted, kunstiteosed jne.)  (muuseumis v. näitusel)


näitusetund

õppetund või väljapanekut tutvustav üritus muuseumis, galeriis või mujal toimuval näitusel


näitusmüük

näitus, mille eksponaadid on müüdavad (EKSS)


näiv

selline, nagu see silmaga vaadates paistab (mis hrl ei vasta tegelikkusele)


näkileib

õhuke krõbedaks kuivatatud rukki- või nisujahust leivaviil


näkineid

kauni neiuna vm olendina esinev hrl pahatahtlik veehaldjas, kes püüab inimesi vette meelitada ja uputada


näkitsema

väikesi suutäisi võttes, raasukeste kaupa, vähehaaval sööma

kergelt hammustama v. raasukeste kaupa sööma


näkk

üks kahest ümarast pehmest kehaosast, mis moodustavad tagumiku

kauni neiuna, hobusena vm. olendina esinev hrl. pahatahtlik veehaldjas, kes püüab inimesi vette meelitada ja uputada


näkku hüppama

sõnadega ründama, kellegi kallal õiendama


näkku paiskama

kellelegi ägedalt ja otsekoheselt ebameeldivaid asju ütlema


näkku sülitama

kellegi suhtes jõhkralt, häbematult, alandavalt käituma


näkku vaatama

ebameeldivaid tõsiasju tunnistama, võtma midagi ebamugavat nii, nagu ta on (et sellest lähtudes tegutseda)


näks

väike toidupala, magus või soolane suutäis (nt kartulikrõpsud, soolapähklid, maisipulgad)

andmesides kasutatav termin, tähistab nelja bitti e. poolt 8-bitisest baidist


näksama

nahka vm hammaste vahele võtma ja õrnalt muljuma, korra kergelt hammustama

korra kergelt hammustama v. pisikest suutäit võtma (EKSS)


nälg

tugev tühja kõhu ning süüatahtmise tunne


nälgima

söömataolemise või pideva puuduliku toitumise all kannatama


nälgus

haiguslik seisund, mis tekib, kui organism ei saa täisväärtuslikku toitu või kui omastamishäirete tõttu toitained ei imendu

vaegtoitumusele iseloomulik organismi seisund


näljaaeg

ajajärk ja olukord, kus toidupuudusest tingitud nälg ning sellega kaasnevad haigused põhjustavad erakordselt suure suremuse


näljahädaline

vaegtoitumuse all kannatav inimene, näljahädas olija


näljakopikas

väga väike rahasumma (nt millegi eest või tasuks)


näljane

süüa tahtev, nälga tundev või pikemat aega näljas olnud


näljapalk

piltlik väljend viletsa, armetu töötasu kohta


näljarott

(vaesuses, puuduses elava inimese kohta)


nälpsama

(keelega tõmmates) söömiseks, joomiseks suhu võtma


nämmutama

(tüütult) korrutama, targutama, heietama


näoilme

iseloomu või psüühilise seisundi kajastus näol

see, kui inimese näo peal on näha tema mõtted või tunded


näojooned

näole eripära andvad ilmingud (ka näo kuju, lõike kohta)


näole andma

end näha laskma või näitama, kuhugi (välja) ilmuma


näoli

näoga millegi vastu või vastas
pikali, nii et nägu on allpool


näomask

(iluhoolduses:) näonahale lühikeseks ajaks määritav ainete kiht


näomoonutus

(tahtlikult tekitatud) veider või kole näoilme


näopilt

inimese näo tasapinnaline kujutis (foto, portree vms)


näopimedus

võimetus ära tunda nägusid, inimesi nägude järgi


näost ära langema

(ehmunud, kohkunud või kurnatud ilme kohta)


näotu

ilma välise iluta, esteetiliselt ebameeldiv


näovigur

tahtlikult tekitatud veider või kole näoilme


näperdama

midagi näppudega katsuma, (põgusalt, hooletult) sõrmitsema, nii midagi tegema

sõrmedega midagi katsuma, sõrmedega millegi juures tegevuses olema (EKSS)


näpistama

pöidla ja (esimese) sõrme vahele haarates pigistama

pigistades millelgi osa v. tükki otsast eraldama (ka ülek. tähenduses)


näpitsprillid

varasema aja ilma sangadeta prillid, mis kinnituvad ninale klambriga


näpp

üks viiest inimese käelaba pulgataolisest esiosast


näppama

(midagi väikest või vähest viisi) varastama

(looma, linnu kohta:) võtma midagi sellist, mis on mõeldud kellelegi teisele, muuks otstarbeks

(midagi väikest v. vähest viisi, pisut) varastama


näppe külge ajama

võõrast asja ilma omaniku loata ja teadmata endale võtma

kellegi teise asju ära võtma nii, et tema sellest ei tea


näppima

sõrmeotstega haarates (kergelt) tõmbama või pigistama

sõrmedega millegi kallal tegevuses olema

sõrmeotstega haarates kiskuma, tõmbama v. pigistama (EKSS)


näppudele vaatama

kedagi aususe kontrollimiseks jälgima, peale passima


näppupidi

näpuga, näppudega (millegi sees või kallal tegutsemas või kuskil kinni)


näpsakas

terava ütlemisega, upsaka olemisega
seda väljendav


näpsama

hrl midagi väikest kiiresti, märkamatult haarama (nt käega, nokaga)


näpsima

midagi näppudega katsuma, (põgusalt, hooletult) sõrmitsema, nii midagi tegema


näpud on mängus

keegi on milleski (hrl halvas) osaline või kaasaaitaja


näpud põhjas

(olukorra kohta, kus raha vms on otsas või lõpukorral)


näpuga näitama

kellelegi või millelegi etteheitvalt tähelepanu juhtima, süüdistavalt osutama


näpujälg

sõrmeotsa papillaarjoontest võetud või jäänud jälg

(määrdunud) sõrmest, sõrmeotsast jäänud jälg millelgi


näpukas

kirjaviga, mis on tehtud kogemata, tähelepanematusest, mitte oskamatusest


näpumees

varas (sagedamini pisi-, taskuvarga kohta)


näpuotsatäis

(toidu- vm aine kohta:) väike, näpuotstega võetav kogus


näpuspinner

käes hoitav vurr, mis lükatakse näppudega pöörlema ümber oma telje


näputöö

(naiste) käsitöö (peamiselt kudumine, heegeldamine, tikkimine, õmblemine)

(muu käsitsi tehtava hrl täpsust nõudva töö kohta)


näpuvibutus

(hoiatuse, hoiatava osutuse või korralekutsuva avalduse, märkuse kohta)


närakas

(alatu, autu, reeturliku inimese kohta, ka sõimusõnana)


närb

(inimese vm elusolendi kohta:) selline, kes sööb väga vähe, on isutu (ja seetõttu näeb kõhn ja jõuetu välja)


närbuma

(taimede kohta:) hrl vee puudusest longu vajuma, kuivama hakkama


närbutama

(taimede kohta:) hrl kuivusest longu tõmbama, närtsima panema


närima

hammustades millegi küljest osakesi eraldama, neid hammaste abil peenestama

hammastega, hamba all muljuma (ilma alla neelamata, katki või läbi hammustamata)

kui sa midagi <eki-highlight>närid</eki-highlight>, siis sa teed selle oma hammastega väikesteks tükkideks (või lihtsalt surud seda hammastega)


närimiskumm

maitsestatud kummitaoline mass närimiseks

magus toode, mida sa saad pikka aega närida


närimislelu

näritav mänguasi, mis aitab imikutel leevendada igemete kihelust hammaste tuleku ajal

koera vm lemmiklooma närimisvajaduse rahuldamiseks mõeldud mänguasi


närtsima

(taimede kohta:) hrl. vee puudusest lõtvuma, longu tõmbuma, kuivama hakkama


näru

(asjade seisukorra kohta:) kulunud või lagunenud, väljanägemiselt armetu


närune

(olukorra, meeleolu kohta:) üsna vilets, olukorra puhul vaesusele viitav

hulgalt, koguselt, väärtuselt tühine, väga väike


närutama

(rahaga) koonerdama, ülemäära kokkuhoidlik või ihne olema


närv

nöörjas kiudude kogum, mida mööda närviimpulsid liiguvad (meele)elunditest kesknärvisüsteemi või vastupidises suunas

üks pikkadest peenikestest osadest keha sees, mis edastavad tundeid ajuni

millekski vajalik kutsumus, anne, võime; püsi, kannatlikkus, enesevalitsemine vm.


närveerima

(kerges) ärevuses olema, vaimse pinge tõttu erutatud, rahutu olema


närve kõditama

erutavalt ja põnevalt mõjuma, erutav ja huvitav olema


närvesööv

ärritav, närviliseks tegev, psüühilist pinget tekitav


närvidele käima

tugevalt häirima, ärritama, närviliseks tegema


närvidel mängima

kedagi pidevalt ärritama, kellegi kannatust proovile panema


närvihaige

(inimese kohta, kes on väga närviline või kelle käitumine tugevalt häirib)


närviimpulss

mööda närvirakke edasikanduv lühiaegne nõrk elektriline muutus, mille abil liigub info närvisüsteemis


närvikava

närvisüsteem (hrl loomuomadustega seoses), närvid, psüühika


närvikeskus

mingi elundi või lihase talitlust reguleeriv kesknärvisüsteemi osa

mingi elundi v. lihase talitlust reguleeriv kesknärvisüsteemi osa (EKSS)


närviline

(meeleseisundi, loomuse kohta:) pingest, väsimusest vm tingitult erutatud või ärritunud, rahutu ja kärsitu, kergesti selliseks muutuv

nii iseloomustatakse inimest, kes on kergesti erutuv ja rahutu


närvimürk

närvisüsteemile mürgine aine (nt botuliin)


närvinõrkus

vaimse ja kehalise pinge nõrk taluvus, mille nähud on nt kiire väsimine, ärritatus, närvilisus ja keskendumishäired


närvirakk

närvisüsteemi ehitus- ja talitlusüksus, mis võtab vastu, juhib ja muundab erutusi


närvisüsteem

elundkond, mis võtab retseptorite kaudu vastu infot organismist ja väliskeskkonnast ning juhib selle põhjal elundite talitlust


närviteadus

teadusharu, mis käsitleb närvisüsteemi, selle anatoomiat, füsioloogiat, biokeemiat ja molekulaarbioloogiat ning nende seoseid käitumise ja õppimisega


närvitoru

3. nädala lõpul ja 4. nädala algul loote selgmises osas moodustuv toru, millest hakkavad kujunema pea- ja seljaaju


närvitsema

(kerges) ärevuses olema, vaimse pinge tõttu erutatud, rahutu olema


närvivalu

ägedate torkavate hoogudena avalduv valu tundenärvide piirkonnas


näsa

väike tüükataoline moodustis nt nahal või keelel

(taimedel:) kattekoe madal väljasopistis


näsakasvaja

näsakujuline healoomuline kasvaja nahal või limaskestal


näsaline

väikeste tüükataoliste moodustistega kaetud (nt nahal, keelel)

(taimedel:) madalate väljasopististega kaetud


näsima

(hrl. kehvade hammaste v. toidu vintskuse tõttu) aeglaselt närima; vähehaaval ning pikkamööda sööma (EKSS)


nässu keerama

midagi ära rikkuma või nurjama (nt oskamatuse, juhuse tõttu)


nässutama

(kokku) muljuma, (hooletult) siia-sinna liigutama


nätakas

kerge löök, hoop
karistusena mõjuv sündmus


näts

nätske (ja vähe kerkinud) leib vm. küpsetis (EKSS)


nätske

(taigna, küpsetise kohta:) kleepuvalt sitke, pooleldi küpsenud


nätsutama

aeglaselt või hambutult (midagi pehmet, nätsket) mäluma


näugatama

(kassi lühida häälitsemise kohta)
korraks (lühidalt) näu tegema


näuguma

(hrl kassi häälitsemise kohta:) iseloomulikku kõrget ja teravat, nuttu meenutavat häält kuuldavale tooma


näuhti

annab edasi liigutuse kiirust (ja heli) või tegutsemise kiirust, kergust


näägutama

kellegagi tüütult, pidevalt õiendama, etteheiteid tegema

korduvalt, tüütavalt midagi (peale ajades) rääkima


nääklema

(kerge ärritusnoodiga) vaidlema või sõnelema, vahekordi klaarima


nääklus

(kerge ärritusnoodiga) vaidlus, vahekordade klaarimine


nääksuma

(pidevalt) norima, etteheiteid korrutades õiendama, näägutama


näälike

(looduslik) nelk
lillekene
(metsik) nelk


nääps

väike ja kõhnuke
(taimede kohta:) nõrk, kidur


nääpsulest

mikroskoopiline usjas nugiline inimese ja loomade karvanääpsu rasunäärmeis


näärid

aastavahetuse aeg, mida vanasti kombekohaselt tähistati, 31. detsember ja 1. jaanuar

Nõukogude ajal uusaasta ja sellega piirnevad päevad


näärikaart

kellelegi saadetav uusaastatervitustega kaart


näärikuu

aasta 1. kuu, põhjapoolkeral teine talvekuu


näärikuusk

näärideks hrl tuppa üles seatav ning ehete ja küünaldega kaunistatav kuusk


näärivana

hrl pika habemega vana mees, kes nääriõhtul kinke jagab


nökerdama

millegi kallal nokitsema, midagi teha pusima


nöps

keegi või miski väike ja ümar (ning armas, kena)


nördimus

sügav meelepaha
(kerge) nördimustunne, paha meel


nörritama

sügavat meelepaha, nördimust tekitama
nördima panema


nööbist kinni võtma

kedagi rääkimiseks, jutuajamiseks peatama


nööge

(heatahtlik) pilkamine, nöökamine
(heatahtlikult) pilkav ütlus


nöök

(saatuse) kius vms pahatahtlik jonn
kimbatus, häda, paha lugu


nöökama

kedagi hrl naljatades, mitte kurjalt pilkama

tögama, pilkama, (korra) midagi tögamisi, pilkavalt ütlema


nöökima

kedagi (saatusena) kiusama, kimbutama, halvasti kohtlema


nööp

väike hrl kettakujuline ese riietuseseme kinnikäimiskohal (kinnise sulgemiseks ja avamiseks), kaunistavana ka mujal

kaunistav v. avamist ja sulgemist võimaldav hrl. ketasjas manus rõiva, jalanõu vm. kinnisel (EKSS)


nööppatarei

väike nööbikujuline patarei (nt käekellal)


nöör

hrl tekstiilkiudainest punutud või keerutatud sidumis- ja kinnitusvahend, niidist jämedam ja köiest peenem pikk ese

niidist jämedam pikk ese, millega saab midagi siduda või kinnitada

niidist jämedam ja köiest peenem punutud v. keerutatud hrl. tekstiilkiudainest sidumis- ja kinnitusvahend (EKSS)


nöörija

teistelt liiga kalli hinna või tasu võtja, ka selle välja petja


nöörilustus

nöörist kaunistus (nt vormi- või rahvariietel)


nöörima

liiga kallist hinda või tasu küsima või seda välja petma

nööri(de)ga siduma, köitma, kokku tõmbama


nöörimaa

külakogukonna kasutuses olnud maa, mis jagati piklikeks põllu- või heinamaalappideks, mida talu võis kasutada


nööripidi

nöörist kinni (hoides, võttes vms)
nööriga (veetavana, rippuvana vms)


nöörlood

nööri küljes rippuva raskusega lood pindade või nurkade püstsihi määramiseks või kontrollimiseks

nöörist ripplood pindade ja nurkade püstsuuna kontrollimiseks (EKSS)


nöörpihik

ülakeha, vöökohta ning puusi vormiv ja toetav naiste pesuese


nöörpuu

ilu- või viljapuu, millele on kujundatud üks pikk toesoks, kuhu kinnituvad lühikesed oksad või pikad rippuvad oksad

nöörja võraga vormpuu; vormpuu 1-2 suurema toesoksaga, mis on kaetud viljaokstega


nüansikas

paljude varjunditega, peente erijoontega


nüansseerima

nüansse tekitama, varjundirikkaks muutma


nühkima

korduvate edasi-tagasi liigutustega midagi hõõruma, sel viisil midagi tegema (nt midagi puhastama)


nüke

kaval (varjatud) võte, leidlik ja salakaval toimimisviis


nükerdama

millegi kallal nokitsema, midagi teha pusima


nüktaloopia

halb nägemisvõime hämaruses ja pimedas
võimetus näha pimedas


nülgima

looma kehalt nahka eraldama, nahka maha võtma

nahka kehalt eraldama, nahka võtma (EKSS)


nüpeldama

(nõtke, painduva) löömisvahendiga peksma


nüri

(lõiketera kohta:) teravuseta, halvasti lõikav, halvasti sisse või läbi tungiv

(lõiketera, -pinna v. teraviku kohta:) halvasti lõikav


nürinema

vaimuvaesemaks, tundetumaks, vaimselt nürimaks muutuma


nüsima

(nüri vahendiga) vaevaliselt lõikama (EKSS)


nüüd

käesoleval ajahetkel või seda hõlmaval lühemal või pikemal ajalõigul

rõhutab öeldut; mõnel juhul omab vastandavat funktsiooni


nüüdisaeg

käesolev, praegune aeg
nüüdne, praegune aeg


nüüdisaegne

käesolevale ajale iseloomulik või kohane, (oma arengult) sellele vastav

valitsevale moele või ajastu suundumustele vastav, moes olev või moodi järgiv


nüüdisajastama

tänapäevale, praegusajale kohase(ma)ks tegema


nüüdisinimene

(inimlaste sugukonna liigina:) tänapäeva inimene, liigi <eki-foreign>homo sapiens</eki-foreign> ('tark inimene') esindaja


nüüdismuusika

20. sajandile ja tänapäevale iseloomulik muusika, sel ajajärgul loodud heliteosed


nüüdne

käesoleval ajal olev, kestev või toimuv
praegu olev, kestev või toimuv
tänapäevale omane


nüüdsama

väga vähe aega tagasi, natukese aja eest


O

värvuseta ja lõhnata gaas, mis kuulub õhu koostisse ja on hingamiseks ning põlemiseks tingimata vajalik, omadustelt mittemetall, keemiline element järjenumbriga 8

õhu koostisse kuuluv gaas, mida inimesed, loomad ja taimed eluks vajavad


oaas

ala kõrbes, kus on vett ning kasvab lopsakas taimestik


oakohv

kohviubadest valmistatud kohv
kohviubadest keedetud kohv (EKSS)


objekt

see, millele või kellele on suunatud tegevus, mõtted, tunded vm

see, millele mõtted või tegevus on suunatud

andmed koos neile rakendatavate meetoditega


objektiivne

reaalsusel, käesoleval olukorral põhinev, sellele vastav või sellest tulenev

reaalsusele v. objektile omane, sellele vastav v. sellest tulenev


objektiklaas

klaasplaat, millele asetatakse ese mikroskoobiga vaatlemisel


objektistama

(kirjeldatava, mõõdetava) asjana, esemena käsitlema

sel viisil uurimisele kättesaadavaks tegema


objektiveerima

objektiivset kuju andma, objektiivsele uurimisele kättesaadavaks tegema (EKSS)


oblast

haldusüksus Venemaal, Ukrainas ja mõnes muus riigis (EKSS)


obligatoorne

tingimata, alati tarvilik või ettenähtud, rangelt, kohustusena esinev või toimiv


oblikhape

vees hästi lahustuv tahke kristalne aine, mida leidub paljudes taimedes (nt rabarberis, jänesekapsas)

vees hästi lahustuv tahke kristalliline aine, mis sisaldub paljudes marjades ja puuviljades


observatoorium

hoone ja vastav teadusasutus, kus tehakse astronoomia- vm loodusvaatlusi


obsessioon

tahtele allumatult teadvuses püsiv ängistav mõte või tunne


odav

vähe raha maksev, madala hinnaga
selline, mis maksab vähe
vähe (raha) maksev, madala hinnaga


odavalt

madala hinna eest, väikesi kulutusi nõudvalt


odavdama

müügihinda alandama, kaupa odavamaks tegema


odavpood

madala hinnatasemega ja piiratud kaubavalikuga toidu- ja esmatarbekaupade kauplus


odekolonn

väikese lõhnaaine kontsentratsiooniga lõhnastusvahend, healõhnaline värskendav ja desinfitseeriv vedelik

värskendav ja desinfitseeriv eeterlike õlide lahus alkoholis


oder

kõrreline rohttaim, mille kultuurliiki viljeldakse teraviljana

pikaohteliste sõkaldega seemnetähku kasvatav kõrreline teraviljataim  (Hordeum sativum)


Oder

jõgi Kesk-Euroopas, Tšehhis, Poolas ja Saksamaa piiril


odomeeter

mõõteriist liiklusvahendi läbitud tee pikkuse määramiseks, läbisõidetud kilomeetrite arvesti


odramärg

vähese alkoholisisaldusega jook, mis on saadud tärkliserohket toorainet kääritades (Eestis hrl odralinnastest)

teraviljast tehtud jook, mis sisaldab alkoholi


oduli keel

Paleoaasia keel, mida kõneldakse Siberis Jakuutias


odööritama

lõhnaainetega või neid sisaldavate toodetega healõhnaliseks muutma


ofensiiv

pealetung või rünnak
ründetaktika sõjapidamisel
pealetung(itegevus)


ofitsiaalne

ametivõimu poolt, riiklikult kehtestatud või korraldatud

valitsuse või muude võimu esindavate organisatsioonide või isikutega seotud


ofordinõel

graafikas kasutatav tömbi otsaga nõel joonistuse kraapimiseks plaadile kantud kihti

graafikas tömbi otsaga nõel joonistuse kraapimiseks lakikihti, millega metallplaat on eelnevalt kaetud


ofset

lametrükimenetlus, mille puhul värv kandub trükivormilt paberile elastse kattega trükisilindri vahendusel


ofsettrükk

lametrükimenetlus, mille puhul värv kandub matriitsilt paberile elastse kattega trükisilindri vahendusel


oftalmia

silma pindmiste või sügavamate osade põletik


oftalmoloogia

silma ja silmahaigusi käsitlev arstiteaduse haru


oftalmoskoop

arstiriist silma sisemuse, eriti silmapõhja vaatluseks

riist silma sisemuse, eriti silmapõhja vaatlemiseks (EKSS)


Og

kaliforniumi ja kaltsiumi aatomite ühinemisel tekkinud gaas, omadustelt väärisgaas, keemiline element järjenumbriga 118


oga

terav, torkav moodustis taimedel või loomadel

taime mingi osa kattekihi teravaotsaline torkav väljakasve


ogahai

meetripikkune söödava lihaga hai, kelle mõlema seljauime ees on terav oga

meetripikkune söödava lihaga hai, kelle seljauimede ees on teravad ogad (Squalus acanthias)


ogamelon

troopilisest Aafrikast pärinev oranžide ogaliste viljadega rohttaim


ogapaanaks

Ida- ja Kagu-Aasias kasvav ogadega lehtpõõsas või madal lehtpuu, millest saadakse kurnatusevastast ravimit


ogar

mitte täie mõistusega, lollust ilmutav (ka sõimusõnana), hrl terve mõistusega inimese kohta, kui see toimib rumalasti, mittemõistlikult


ogarus

rumal, arulage käitumine või toimimine, selline tegu, nähtus vms


ohatama

nahale (haiguslikult) villikeste v. vistrikena lööbima


ohatis

viiruslik naha- või limaskestahaigus, mille puhul nahale või limaskestale tekib vesiville, mis hiljem kattuvad koorikuga


ohhetama

imestusest, üllatusest, vaimustusest (korduvalt) oh(h) ütlema või hüüdma


ohhoi

väljendab ja rõhutab üllatust või vaimustust, ka kiitlemist, kelkimist


ohhoo

väljendab ja rõhutab imestust, üllatust või vaimustust, ka sellega kaasneda võivat rahulolematust, nördimust, pahameelt

sõna, mis väljendab ja rõhutab üllatust, uhkust või tunnustust


ohjama

tegevust, protsessi suunama, juhtima, mõjutama


ohjas hoidma

oma juhtimise, kontrolli all hoidma, kindlates piirides hoidma


ohje enda kätte haarama

milleski algatajaks, eestvedajaks või juhtijaks asuma


ohjeldama

ägeda loomuga nähtust, tugevaid tundeid vms tagasi hoidma, rahulikuks sundima


ohjeldamatu

ägedalt, meeletu hooga toimuv, (nagu) ilma aruta


ohje lõdvaks laskma

(enese)kontrolli leevendama, rohkem vaba voli andma


ohje pingule tõmbama

rangemalt juhtima, survestama, vabadust piirama hakkama


ohkama

sügavalt ja kuuldavalt välja hingama (nt kurbusest, murest)

kui sa <eki-highlight>ohkad</eki-highlight>, siis sa hingad nii sügavalt välja, et seda on kuulda, eriti kui oled kurb, väsinud või mures

kurbusest, murest, kuid ka kergendustundest vm. põhjusel läbi suu sügavalt ja kuuldavalt välja hingama


ohkima

millegi üle kurtma või hädaldama, tunnetest haaratuna millestki rääkima


ohmakas

rumal, taipamatu, juhm inimene, ka sõimusõnana


oh sa jutt

ehmatust, üllatust, vaimustust väljendav hüüatus


oht

olukord, kus ähvardab mingi ebaõnn või õnnetus

võimalus, et juhtub midagi halba, näiteks mingi õnnetus


ohteline

(kõrreliste taimede sõkalde kohta:) harjasetaoliste moodustistega, ohetega


ohter

selline, kus on mingit (head) asja palju


ohtlik

endast ohtu kujutav, endas ohtu kätkev, selline, mis võib põhjustada või kus võib juhtuda õnnetusi vm halba

selline, kus võib juhtuda või mis võib põhjustada õnnetusi


ohtralt

suurel hulgal või määral, väga palju
palju
rohkel viisil.


ohtrasti

suurel hulgal või määral, väga palju
palju


ohusignaal

tähelepanu, reageerimist nõudev märguanne või hoiatus


ohustama

endast ohtu kujutama, ohuks olema
kellelegi või millelegi ohtlik olema


ohutegur

asjaolu, mis suurendab mingi ohu või kahju tõenäosust


ohutis

kaelas vm kantav või kuhugi kinnitatav ese, millel usutakse olevat maagilist väge, kaitsvat jõudu


ohutu

selline, mis ei põhjusta või kus ei juhtu õnnetust ega midagi halba

selline, kus ei juhtu või mis ei põhjusta õnnetust


ohutus

olukord, kus ei saa juhtuda õnnetust ega midagi halba


ohutusauto

(rallispordis:) auto, mis läbib ralliraja ohutuse kontrolliks


ohutushoid

abinõude kogum, mille eesmärk on kaitsta inimest tööprotsessist tulenevate ohtude ja kahjustuste eest


ohutusrihm

rihm sõitja kinnitamiseks liiklusvahendi istme külge

pikk tugevast materjalist rihm autos, bussis või lennukis, mille sa ümber keha kinnitad


ohutusvest

erksavärviline vest, mis on varustatud helkurribadega, et selle kandja oleks paremini nähtav


ohver

kellegi tõttu, millegi läbi kannatanu, kahjustatu või hukkunu

see, kes on kellegi või millegi tõttu kannatada saanud või hukkunud

kellegi tõttu, millegi läbi kannatanu, kahjustatu v. hukkunu


ohvitseriauaste

sõjaväelist haridust, teenistusstaaži pikkust ja teenistuses saavutatud edu näitav auaste Eesti jt riikide kaitseväes


ohvriand

jumalusele vm üleloomulikule olendile tema soosingu saavutamiseks või tänuks annetatav elusolend, aine, ese vms

see, mis või kes antakse kingituseks jumalatele


ohvrimeel

valmisolek end kellegi heaks ohverdada, kellegi kasuks millestki loobuda


oid

praktiline tarkus ja realistlik arusaamine asjadest


oigama

valu vm tugeva tunde tõttu kestvalt kaeblikult häälitsema

(valu, suure mure vms. tõttu) kestvalt kaeblikult häälitsema


oijaa

väljendab ja rõhutab ohkamist, (murelikku) möönmist, nõustumist, kinnitust


oijee

väljendab ja rõhutab ohkamist, imestust, kergendustunnet vms


oikumeen

maakera pinna osa, kus looduslikud tingimused võimaldavad inimese alalist elamist


oikumeeniline

kristlike kirikute koostööd taotlev, kõiki kirikuid, usutunnistusi hõlmav


oimetu

(löögist, põrutusest) meelemärkusetu või uimane, liikumisvõimetu

(väsimusest vms) jõuetu, nõrk, üsna tegutsemisvõimetu


oinapea

(taipamatu, juhmi inimese kohta, ka sõimusõnana)


oi sa jutt

ehmatust, üllatust, vaimustust väljendav hüüatus


oivakeskus

teatava valdkonna tegevust juhtiv ning nõustav, teadus- või rakendusuuringute, väljaõppe ja koolitustega tegelev (riikidevaheline) ekspertide ühendus


oivaline

suurepärane, ülimalt hea, tore või sobiv


oja

jõest väiksem voolava veega veekogu
väike kitsas jõgi
kitsas (vähem kui 5 m laiune) jõeke


ok

(suhtluses kasutatav ütlus, mis väljendab kinnitust, nõusolekut või mööndust)

sõna, millega sa näitad, et oled nõus, või mida sa kasutad, kui vahetad teemat või tegevust


okasionaalsõna

uus sõna, mille kirjutaja või kõneleja loob mingi üksikjuhu tarvis ja kasutus piirdub selle juhuga (nt <eki-foreign>karnevalitama</eki-foreign>)


okasionaaltähendus

tähendus, mis on sõnale või sõnaühendile antud ainult mingis ühes kontekstis, tavatähendusest hälbides (nt <eki-foreign>klaaspärl</eki-foreign> 'suur vihmapiisk')