concha nasalis

ninaõõnes üks kolmest luumoodustisest, mis jaotavad ninaõõne ninakäikudeks


Elettaria cardamomum

troopilise Aasia vürtsitaim, millest saadakse samanimelist maitseainet


Cardinalis cardinalis

Põhja- ja Kesk-Ameerika sarlakpunane tutiga laululind


Eretmochelys imbricata

troopikamerede hrl merevaigukarva kilbi ja mõlajate jäsemetega kilpkonn


Sorex

pika koonu ja sametja karvaga hiiretaoline peamiselt putuktoiduline loom


Anthemis

põllu- ja teeservadel kasvav valgete või kollaste õitega rohttaim

lill, millel on valge või kollane õis ja mis kasvab tavaliselt aasal


Sarcoscypha

varakevadel kõdunevatel lehtpuuokstel kasvav ereda värvusega lehtri- või kausikujuline mittesöödav seen


Bootes

tähtkuju põhjataevas
созвездие северного полушария неба


Carpodacus erythrinus

aedades ja lehtpuistutes elutsev varblasesuurune lind, kelle emaslind ja noorem isaslind on oliivrohelise, vanem isaslind erepunase sulestikuga


Cyprinus carpio

tiikides kasvatatav soojalembene mageveekala


Solanum tuberosum

köögiviljana kasvatatav mugulaid moodustav üheaastane taim

taim, mille küljes maa all kasvavad pruuni koorega viljad, mida kasutatakse köögiviljana


Rosa rugosa

ogaliste varte, hrl roosade või punaste õite ning vitamiinirikaste punaste viljadega ilupõõsas


Ursus arctos

põhjapoolkera suurtes metsades elav kogukas pruuni karvkattega kiskja

suur metsloom, kellel on paks pruun karv


Anchusa arvensis

hallikasroheline karedate lehtede ja helesiniste õitega umbrohi


Pulsatilla

kuivades liivastes paikades kasvav kellukjate longus õitega rohttaim


Trachyspermum

Indias ja Lähis-Idas kasutatav tüümiani meenutav maitsetaim


Pteronidea ribesii

karusmarja- ja sõstralehti kahjustav kiletiivaline putukas


Acanthus

Vahemere mail ja troopikas levinud ohakataoline ogaliste lehtedega roht- või põõsastaim


Aegolius funereus

suure sulgkõrvalise pea ning kuni küünisteni sulistunud jalgadega hallikaspruun kakk


Piptoporus betulinus

peamiselt kaskedel esinev valkjate kuni pruunikate viljakehadega puuseen


Lenzites betuline

lehtpuude kändudel ja mahalangenud puudel valgemädanikku põhjustav seen


Russula aeruginea

hrl kaskede läheduses kasvav rohelise kübaraga söögiseen


Leccinum scabrum

hrl kaskede läheduses kasvav pruuni kübaraga söögiseen


Betula

Eestis tavaline hrl valgetüvelise koorega lehtpuu (ka -põõsas)


Bubo bubo

kuni hanesuurune roostekollase või -pruuni sulestiku ja suurte sulgkõrvadega öölind


Antennaria dioica

madal hallviltjas valgete kuni punaste õitega rohttaim


Agrostis

niidul, heinamaal ja karjamaal kasvav kõrreline rohttaim


Danthonia

hrl väikeste tihedate mätastena kasvav kaera meenutav kõrreline rohttaim


Physeter macrocephalus

avaookeanis elav hiigelsuure külgedelt kokkusurutud peaga vaal


Catha edulis

Ida-Aafrikas ja Araabia poolsaarel kasvav nahkjate lehtede ja väikeste helekollaste õiekobaratega põõsas või väike puu, mille lehti kasutatakse ergutava närimisainena


Cypraea

Kagu-Aasia troopikamerede tigu portselanitaolisest ainest kojaga


Schinopsis

Lõuna-Ameerikas kasvav ülikõva ja -raske parkainerikka puiduga puu


Cordyceps

peamiselt Himaalajas kasvav seen, mida kasutatakse immuunsüsteemi tugevdamiseks, füüsilise vastupidavuse suurendamiseks ja organismi taastumiseks pärast haigust


radix linguae

keele tagumine osa, mis kinnitub keeleluule


frenulum linguae

keele all olev limaskestakurd keele aluspinna ja suupõhja vahel


os hyoideum

alalõua ja kõri vahel olev luu, millega keel on lihaste abil ühenduses


papilla lingualis

keele eesosal asuv näsajas moodustis, millel asuvad tunderakkudest koosnevad mikroskoopilised maitsmispungad


chorda dorsalis

keelikloomade (nt roomajate, kõhrkalade, kahepaiksete) skeleti keskosa, selgmine torusarnane kesknärvisüsteem


Liguliflorae

korvõieliste alamsugukond, mille õisik koosneb keelõitest


Capra falconeri

Edela-Aasia spiraalselt keerdus sarvedega kits


Porcellio

niiskeis paigus elutsev, sageli vanadel niisketel seintel leiduv väike lame koorikloom


Campanula

hrl siniste või lillade kellukesekujuliste õitega rohttaim


Dactylis glomerata

mättalaadsete puhmastena kasvav hallide või sinakasroheliste lintjate lehtedega kõrreline heintaim


articulatio sphaeroidea

organismis liiges, mis liigub igas suunas ning koosneb kerakujulisest peast ja õõnsusest (nt õlaliiges)


truncus

inimese või looma keha keskosa ilma pea ja jäsemeteta


Rotatoria

rühm peamiselt magevees elutsevaid mikroskoopilisi loomi


Matricaria

teeservadel, põldudel ja õuedel kasvav lõhnav rohttaim, väärtuslik ravimtaim

lill, millel on valge õis ja kollane keskmine osa ja mis kasvab tavaliselt teede ääres, põllul ja õues. Kummelist tehakse teed ja see ravib põletikku


mesencephalon

suuraju tagumine, vastu tagaaju asuv osa


auris media

kõrva keskmine osa, mis on õhuga täidetud ning koosneb trummiõõnest, kuulmetõrvest ja nibujätke rakkudest


Dorotheanthus

Lõuna-Aafrika rohttaim, mille õied avanevad keskpäeval, Eestis aialill


Calocybe gambosa

valkjas, hallikas või kollakas ebakorrapärase kübaraga kevadseen


Chrysops

väike tumedalaiguliste tiibade ja täpiliste silmadega parm


Rosa

looduslikult kasvav ogaliste varte, roosakaspunaste õite ja vitamiinirohkete punaste marjadega põõsas


Stratus

kihilise ehitusega madal hall pilv, mis teiste omataolistega moodustab udusarnase pilveloori


Stratocumulus

suure rünka või palli kujuline madal hall pilv


Nimbostratus

talvel tumehalli, suvel sinkjat vormitut kihti moodustav keskmises kõrguses või madal sajupilv


Chrysopa

heleroheline säravalt kuldkollaste silmadega võrktiivaline putukas


Odonata

sihvakate, võrkjate tiibade ja saleda tagakehaga putukate selts


os sphenoidale

ajukolju alumise kühmulise osa (ehk koljupõhimiku) keskel paiknev liblikakujuline luu


vertex

pealagi, lagipea (nii inimesel kui loomal)


os parietale

koljulaes olev lame nelinurkne paariline luu, mis on väljapoole kumerdunud


lobus parietalis

peaaju poolkeradel sagar, mis asub otsmiku- ja kuklasagara vahel


Gymnocephalus cernua

väike luine magevee-, harvemini riimveekala


Apteryx

kanasuurune pika noka ja mandunud tiibadega lennuvõimetu Uus-Meremaa lind


Cicer arietinum

lähistroopika põuastel aladel kasvatatav ümmargusi seemneid sisaldavate kaunviljadega taim


membrana

organismis elundeid ümbritsev või elundi osi eraldav õhuke vahesein (nt kõrva trummikile)


labyrinthus membranaceus

sisekõrva seesmine osa, kus paiknevad retseptorid


Acheta domestica

hoonetes nt ahjupragudes ja soemüürivahedes elutsev kollakaspruun siristav putukas


cartilago thyroidea

kõri suurim, kahest plaadist koosnev luukude, mille eesmine nurk ulatub esile kõrisõlmena


glandula thyroidea

kaela eesosas kõri lähedal paiknev sisenõrenääre, mis eritab ainevahetust tõhustavaid hormoone


Sprattus sprattus

väike, saleda kehakujuga sinakasrohelise seljaga hõbedane rannavete kala


Balaeniceps rex

massiivse laia nokaga toonekuretaoline lind Kesk- ja Ida-Aafrika sooaladel


Chenopodium quinoa

Lõuna-Ameerikast pärit kõrge rohekashallikate sakiliste lehtede ja väikeste rohekate õitega taim, mille kõrge toiteväärtusega seemneid kasutatakse samal moel kui teravilja


Chalcidoidea

ülemsugukond väikesi, teiste parasiitputukate munadel või vastsetel parasiteerivaid kiletiivalisi putukaid


Bellis perennis

hrl aiailutaimena kasvatatav juurelähedaste lehtede ja valgete, roosade või punaste õitega madal rohttaim


Plectranthus scutellarioides

troopilises Aafrikas ja Aasias kasvav rohttaim, Eestis kirevalehine toalill


Gammarus

kitsa, kõhu suunas kõverdunud kehaga magevete vähike, kes võib teha hüppeid


Cerasus

kerajate (tume)punaste luuviljadega puu
puu, mille küljes need viljad kasvavad


Cirrostratus

kõrge pilv, mis teiste omataolistega moodustab valkja loori, millest päike ja kuu selgelt läbi paistavad


Cirrus

õrna kiulise ehitusega (hrl niitjas) valge kõrge pilv


Cirrocumulus

tupsu- või paelakujuline valge kõrge pilv


Anthus

pruunika ülapoole ja triibulise, heledama alapoolega lõokesetaoline lind


Polypodium vulgare

kividel kasvav nahkjate lehtedega igihaljas sõnajalg


Boletus

jämeda jala ning pruuni kumera kübaraga söögiseen


Quercus petraea

nahkjate lehtedega ja tuhmide tumepruunide tõrudega lehtpuu, Eestis ilupuu


corpus vitreum

silmamuna tagumist osa täitev sültjas läbipaistev mass


Hyalospongia

sügaval merepõhjas elutsev karika- või torukujuline algeline hulkrakne loom, kõige pikema elueaga (kuni 50 aastat) käsn


Chlamydia

klamüdioosi, ornitoosi ja muid põletikulisi haigusi põhjustav väga väike rakusisene mikroob


clonus

kiiresti üksteisele järgnevate tahtmatute lihaskokkutõmmete ja -lõtvumiste seeria


palpus

(putukatel, ämblikel jt lülijalgsetel:) hästi liikuv kompimis- või maitsmiselund


Naja

Lõuna-Aasia ja Aafrika mürkmadu, kes võib keha esimese kolmandiku püsti ajada ja kaela laiendada


Gallus gallus domesticus

munade ja liha pärast peetav, eeskätt emane kodulind

emane lind, keda inimesed kasvatavad, et liha ja mune saada


Felis catus domesticus

Aafrika metskassist ehk ookerkassist põlvnev koduloom


Rattus rattus

hoonetes elutsev pruunikasmust pika sabaga rott


Columba livia domestica

kaljutuvist põlvnev tuvi, inimasulates levinud paigalind, keda mõnel pool kasvatatakse liha saamiseks vm eesmärgil


Scyliorhinus canicula

Euroopa rannikuvete ja Musta mere suhteliselt väike selgrootuist toituv hai


Aglais urticae

õige kirev, Eestis tavaline päevaliblikas


Carassius carassius

järvedes ja aeglase vooluga jõgedes elutsev tumeda selja ja kuldse helgiga kollakate kuni vaskpunaste külgedega kala


Neogyromitra gigas

pruuni või kollase sügavalt käärulise ja voldilise kübaraga varakevadine seen


Sander lucioperca

pikliku saleda kehaga mage- ja riimvete vääriskala

pikliku ja saleda kehaga ja maitsva lihaga kala, kes elab jõgedes ja järvedes


Ostracion

keha katva luukilbistest rüüga troopikapiirkondade ookeanikala


Artemisia absinthium

teravalõhnaline ja mõrumaitseline viltjate lehtede ja kollaste kerajate õitega poolpõõsas, ka ravimtaim


Coccidium

loomadel ja lindudel parasiteeriv kerajas eosloom


Chrysophyta

pehmeveelistes vähetoitelistes järvedes ja tiikides elutsev kuldkollase värvusega vetikas, kes kuulub koldvetikate hõimkonda


Serinus serinus

oliivkollase tumedatriibulise selja- ja rohekaskollase kõhupoolega Euroopa ja Põhja-Aafrika lind


Goliathus

põrnika laadi mardikas, suurimaid troopikamardikaid


cranium

inimese või looma pea kõva, luudest koosnev osa


Acrania

väikeste kalasarnaste keelikloomade alamhõimkond


Curcuma longa

Lõuna-Aasia päritolu rohttaim, mille muguljat juurikat kasutatakse maitse- ja ravimtaimena ning kollase toiduvärvina


Barbarea

kollaste õitega rohttaim, Eestis sage umbrohi


corpus luteum

munasarjas eraldunud munaraku kohale tekkiv kollane moodustis, mis toodab hormooni, mis ei lase emaka limaskestal irduda


Hypholoma

kõdunevatel kändudel suurte kogumikena kasvav peenikese varre ja pruunikaskollase või punase kübaraga seen


Dytiscus marginalis

kollase vöödiga ääristatud rohekasmusta ovaalse kehaga suur veemardikas


nervus trigeminus

peas asuv kolmeharuline närv, mille üks haru ulatub silma, teine ülalõua ja kolmas alalõua piirkonda


Bidens tripartita

kraavikallastel ja tiigiservades kasvav hargnevate varte, harunevate lehtede ja väikeste kollaste õitega rohttaim


Gymnocarpium

kolmeosalise lehelabaga väiksekasvuline sõnajalg


musculus triceps

kolmeharulise algusosaga lihas õlavarres ja sääremarja piirkonnas


concrementum

anorgaanilisest ainest tekkiv kõva kivitaoline moodustis sapipõies, neeruvaagnas või kusepõies


concursus creditorum

kohtulik menetlus pankrotis ehk maksujõuetuks tunnistatud võlgniku vara jaotamiseks võlausaldajate vahel


Ranidae

sugukond peamiselt soiste alade ja mageveekogude kahepaikseid, kes ujuvad hästi ja maal liiguvad pikkade hüpetega


Rana

vees ja vee ääres elav, hüppamiseks kohanenud pikkade tagajalgadega (väike) loom

väike roheline loom, kes elab vees ja vee ääres


Equisetum fluviatile

soodes, veekogudes ja soistes metsades kasvav sileda ja pehme lülilise varrega rohttaim


Birgus latro

maismaal elav troopikasaarte kümnejalaline vähk


Cola

peamiselt troopilises Aafrikas kasvav lehtpuu, mille seemned sisaldavad alkaloide, mida kasutatakse ergutava vahendina


Felis spelaeus

jääajal koobastes elutsenud hiiglasuur lõvi


Rhagium

kuivavate tüvede ja kändude koore all elutsev hallikirju kahjurmardikas


Ips

okaspuude koore alla käike kaevandav pruun või must mardikas


Corophium

kujult kooti meenutavate tagatundlatega U-kujulisi tunneleid uuristav väike vähk


Dipnoi

mageveekala, kes hingab nii lõpuste kui ka kopsudega (Kirde-Austraalias, Kesk-Aafrikas, Lõuna-Ameerikas Amazonase jõgikonnas)


alveolus pulmonis

mullilaadne õõnsus kopsus, mille abil toimub gaasivahetus vere ja sissehingatud õhu vahel


hilum pulmonis

koht kopsus, kus sisenevad kopsutoru, kopsuarter ja närvid ning väljuvad kopsuveenid ja lümfisooned


Micrurus

öösel tegutsev värvikirev Ameerika mürknastik


corpus cavernosum

rohkete kambrikestega moodustis sugutis ja kõdistis


Asteraceae

sugukond kaheidulehelisi õistaimi, millel on korvõisik (siia kuuluvad nt päevalill, aster, gerbera)


Callorhinus ursinus

Vaikse ookeani põhjaosa rannikumeredes elutsev loibadega loom


Juglans regia

Kesk-Aasias, Vahemere maades ja Indias kasva(tata)v puu, mille luuvilja söödav seeme koosneb kahest sopilisest poolmest


Ziziphus jujuba

troopikas ja lähistroopikas kasvav puu, mille suhkrurohkeid vilju jujuube tarvitatakse toiduks


Lepidium

väga väikeste valgete või rohekate õite ja lapikute ümarate kõdrakestega rohttaim


Palaemon

väike sirge pikliku saleda kehaga kümnejalaline söödav vähk


Crinum

Lõuna-Aafrikast pärinev suure valge õisikuga sibultaim, Eestis toalill


Mesembryanthemum crystallinum

Aafrikast pärit paksude lihakate lehtede, mahlase ja soolaka maitsega taim, mida kasutatakse toiduks ja ravimtaimena


Crocodylus

sarv- ja luukilbistega kaetud kehaga suur sisalikukujuline troopika ja lähistroopika mageveekogude ja soode roomaja

soojade maade loom, kellel on teravate hammastega suur suu ja pikk saba


Croton

soojadel maadel kasvav rohttaim, põõsas või puu, Eestis toataim


canalis inguinalis

kõhu eesseinas kubemepiirkonnas paiknev torujas käik, milles mehel asub seemneväät, naisel emaka ümarside


Phthirus pubis

inimese karvastel kehaosadel nugiv väike parasiitputukas


Sedum

kuival pinnasel kasvav lihakate lehtedega rohttaim või poolpõõsas, ka ilutaim


Delphinium

hrl siniste või violetsete, harvemini valgete, roosade või punaste kannusega õitega rohttaim


Papaver rhoeas

aiailutaimena kasvatatav, ka põldudel umbrohuna kasvav helepunaste õite ja paljuseemneliste kupardega rohttaim


Lythrum

niisketel niitudel ja veekogude kallastel kasvav pika püstise roosakaslilla õisikuga rohttaim


Sarcophilus harrisii

musta karvkattega madalajalgne Tasmaania kukkurloom


os occipitale

ajukolju alumises tagumises osas paiknev lame luu


Chrysolophus pictus

kireva, suurelt osalt kuldse sulestikuga Tiibeti ja Hiina metsalind, Eestis ilulind


Carassius auratus

hõbekogrest tuhatkond aastat tagasi aretatud kuldselt punakas akvaariumikala


Phaeolepiota aurea

suure kuldpruuni kübaraga hilissügisene seen


Sturnus vulgaris

asulais ja metsas pesakastides ning puuõõntes pesitsev metalliläikelise musta sulestiku ja kollase nokaga lind


Regulus regulus

hallikasrohelise ülapoole ja valkja alapoolega tilluke laululind, meie väikseim värvuline


Trifolium aureum

niitudel kasvav kolmetiste lehtede ja kuldkollaste õienuttidega rohttaim


Gagea

lehtmetsades ja parkides kasvav varakevadel õitsev tähekest meenutavate kollakate õitega väike rohttaim


Laburnum

pikkade kuldkollaste õiekobaratega ilupõõsas või -puu


Chrysalidocarpus

Madagaskarilt pärit põõsataoline palm, Eestis ilutaim


Trollius

hrl niitudel kasvav kuldkollaste kerajate õitega rohttaim


Vaccinium

aias kasvatatav kuni 1,2 meetri kõrguseks kasvav põõsas, mille marjad on suuremad ja magusamad kui harilikul metsamustikal


Ficus elastica

piimmahla omav suurte tumeroheliste läikivate nahkjate lehtedega viigipuu, Euroopas toataim


Glis glis

oravataoline hallikaspruuni selja ja kollakasvalge kõhupoolega Euroopa ja Ees-Aasia näriline


Moneses uniflora

metsa all kasvav hästi lõhnava valge ratasja õiega rohttaim


Boa constrictor

suurim boamadu, kes surmab oma saagi kehakeerdudega kägistades


Dactylorhiza maculata

niitudel ja rabastuvates metsades kasvav kahvatulillade õite ning sõrmjalt lõhestunud tumedate juuremugulatega rohttaim


Campanula rapunculoides

kuivades kohtades kasvav lillakassiniste õitega rohttaim


Grus

suur, pika noka ja kaela ning kõrgete jalgadega lind

suur hall lind, kellel on pikk kael, pikk pruun nokk ja pikad mustad jalad


tonsilla palatina

lümfikoest koosnev paariline elund kurgus, suulaes ja keelepäras


uvula

kõris paiknev koonusjas lihasjätke, mis aitab vältida toidu sattumist hingamisteedesse


Cucumis sativus

roheliste piklike viljadega ja lamanduvate, köitraagudega vartega köögivili

taim, mille küljes kasvavad piklikud rohelised viljad


fauces

suuõõnele järgnev kitsas osa enne neelu
piirkond suu taga, kaela sees


Verpa bohemica

haavikutes kasvav ookerkollase, kollakaspruuni või pruuni silinderja kübaraga kevadine söögiseen


ureter

torujas elund, mida mööda kusi valgub neerust kusepõide


vesica urinaria

inimese ja looma vaagnas asuv õõneselund, kuhu uriin neerudest koguneb


urethra

kusepõiest algav torujas moodustis, mille kaudu kusi väljub kehast


Selenicereus

öösel õitsev paksude kandiliste vartega kaktus


Phalaenopsis

laiade nahkjate lehtedega ohtralt õitsev orhidee, Eestis toataim


membrana tympani

välis- ja keskkõrva piiril paiknev kile, mis annab õhuvõnked edasi kuulmeluukestele


tuba auditiva

keskkõrva torujas osa, mis ühendab trummiõõnt neeluõõne ninaosaga


nervus acusticus

närv, mis ühendab kuulmiselundit ajukoore kuulmiskeskusega


os cuboideum

labajala välisküljel kandluu ja viimaste varvaste pöialuu vahel asuv luu


Pissodes harcyniae

must mardikas, kelle tõugud kahjustavad kuusekoort ja -käbisid


Tetropium

must, pruunide kattetiibadega lame mardikas, kelle tõugud kahjustavad kuusepuitu


Picea

igihaljas tiheda koonusja võraga okaspuu

okastega puu, mille inimesed jõuludeks tuppa toovad


peritoneum

kõhuõõne seinu ja selles paiknevaid elundeid kattev õhuke niiske kest, kõhuõõne serooskest


Alternanthera

dekoratiivsete lehtede ja tillukeste lõhnatute õitega madal rohttaim, Eestis aiailutaim


Epidalea calamita

Euroopas elav heleda seljajutiga kärnkonn


Altostratus

keskmises kõrguses pilv, mis teiste omataolistega moodustab vöödilise või kiulise halli kihi, millest päike ja kuu läbi kumavad


Altocumulus

pallikese- või rünkakujuline valge keskmises kõrguses pilv, mis teiste omataolistega moodustab kobaraid või laineid


larynx

hingamistee algusosa kuni hingetoruni, inimesel jt imetajatel ühtlasi hääletekkeelund


epiglottis

kõri sissekäigu kohal asuv kõhretaoline moodustis, mis hoiab ära toidu sattumise hingamisteedesse

kõhrest limaskestaga kaetud moodustis, sulgeb kaarena kõrijuurdekäigu, kui kõri tõuseb neelamisel keelejuure alla


Scirpus

kõrge lehistunud varre ja pöörisetaolise õisikuga vee- ja vesiste alade taim

kõrgete lehtede ja varrega taim, mis kasvab vees või märgadel aladel


Poaceae

sugukond üheidulehelisi taimi, millel on kõrs


glandula parathyroidea

üks neljast herneterasuurusest näärmest kilpnäärme tagaküljel, mille hormoon reguleerib kaltsiumi- ja fosforiainevahetust


glandula parotis

kõrvalesta ees allpool paiknev suur süljenääre


Cnidium

võsastikes, puisniitudel ja mujal esinev rulja varrega rohttaim


Cucurbita

suurte ümarjate hrl kollaste viljade ja lamavate või ronivate vartega köögiviljataim


dura mater

välimine ajukest, mis koosneb tihedast sidekoest


corpus pineale

vaheajus paiknev väike sisenõrenääre, mille eritis reguleerib inimese ööpäevarütme ning mõjutab ka naha pigmentide sünteesi


vena jugularis

veen, mis juhib venoosset verd peast südamesse


Bombus Psithyrus

kimalasesarnane parasiitputukas, kes ise oma järglasi ei kasvata


Rhytidiadelphus

heleroheliste harali okste ja tutitaoliste lehetippudega kahar sammal


Cuculiformes

selts (pool)parasiitseid linde, kes ei ehita pesa ega hau poegi


Listera

väikeste rohekate õitega lehega käpaline, Eesti sagedasim orhidee


Musca

teatud liiki väike putukas, kellel on kaks tiiba


Ophrys insectifera

loopealsetel ja niitudel kasvav putukat meenutava õiega rohttaim


Ficedula

väike putuktoiduline lind, kes teeb puuoksalt lühikesi sööstlende möödalendavate putukate napsamiseks


Dionaea

Põhja-Ameerika soodes kasvav maad ligi hoidvate lehtedega putuktoiduline taim


Pipa pipa

Ameerika ja Aafrika veekogude suur konn, kelle emasloom muneb kloaagi abil oma seljal olevatesse kärjekannu meenutavatesse lohkudesse


Bufo

kohmakas, peamiselt ronides liikuv krobelise mürginäärmetega nahaga konn

konna moodi loom, kes elab põhiliselt maal


Rumex crispus

elamute ümbruses, teeäärtel, mererannal ja umbrohuna põldudel kasvav kurruliste lehtedega oblikas


Nemertea

hõimkond peamiselt meres elavaid lameda kehaga selgrootuid, kellel on pikk sissetõmmatav kärss


Porifera

hõimkond veekogude põhjale kinnitunult elutsevaid algelisi hulkrakseid loomi, kel puuduvad tõelised koed ja elundid


Rebutia

tilluke kerakujuline kaktus, Eestis toataimena


Cebuella pygmaea

Lõuna-Aafrika vihmametsades elav maailma väikseim ahv


colon

jämesoole keskmine kääruline ja sopiline osa


tuber

(organismi kehas:) luul või mõnel elundil esinev kühm

lühikeste põikpulkadega pikk peam. meski segamise riist


tuberculum

(organismi kehas:) luul või mõnel elundil olev kühmuke


linea lateralis

vees levivaid võnkumisi tajuv meelerakkude kogum veeselgroogseil (nt kaladel) küljejoone all


Armillaria

kändudel, ka elavatel puudel põõsakujuliselt kasvav kollakaspruuni kübaraga seen


Operophthera

sügisel hämarikus lendav liblikas, viljapuukahjur


Ulmus laevis

jalakataoline kõva ning sitke puiduga siledate lehtedega puu


Cupressus

Vahemere maadel ja mujal kasvav koonusja või laiuva võraga igihaljas okaspuu


Oryctolagus cuniculus

looduses kolooniatena urgudes elav jänesesarnane loom ja sellest põlvnev koduloom

jänese moodi loom, keda peetakse kodus lemmikloomana


articulatio cubiti

õlavarreluud küünarvarre luudega ühendav liiges


olecranon

küünarluu ülemise otsa ülespoole suunatud jätke


antebrachium

käe osa, mis jääb küünar- ja randmeliigese vahele


radix unguis

küüne nahaalune osa küünevalli taga, kust toimub küüne kasvamine


Allium sativum

väikestest küünetaolistest sibulakestest koosneva sibulaga teravalõhnaline rohttaim, mida kasutatakse maitse- ja ravimtaimena

väikese sibula moodi taim, millel on tugev lõhn ja maitse


Lama glama

kaamelit meenutav sõraline Lõuna-Ameerikas

kaameli moodi loom, kellel on pikk ja peenike kael, väike ja piklik pea ning pikad ja teravad kõrvad


Formica aquilonia

peamiselt varjukates kuusemetsades elav suur ümara musta tagakeha ja punaka rindmikuga sipelgas


Hylocomium

väikeste oliiv- või tumeroheliste lehtedega sammal, Eestis tavaline


Quartier latin

Pariisi linnaosa, mis ulatub Seine'i jõest Luxembourgi aiani


Teredo

ussitaolise kehaga limune, kes uuristab keha eesosas oleva karbijäänusega käike puust laevadesse


perinaeum

pehme kude naisel häbeme ja päraku, mehel munandikoti ja päraku vahel


Isoetes

veekogudes ning soodes kasvav lühikese mugulataolise varre ja pikkade kitsaste teravatipuliste lehtede kimbuga eostaim


Citrus

lähistroopikas kasvav igihaljas puu või põõsas, nt apelsini-, greibi-, mandariini-, sidrunipuu


Chrysocyon brachyurus

Lõuna-Ameerika pampas elav pika koonu ja pikkade kõrvade ning jalgadega koeralaadne kiskja


Roccella

lõunamerede kaljustel rannikutel kasvav samblik, millest saadakse lakmust


Suillus granulatus

kollakaspruuni kuni punakaskollase paksult limase kübaraga söögiseen


Giardia lamblia

ainurakne parasiit, kes tekitab inimestel soolenakkust


Ovis

paksu karvase villkattega keskmise suurusega sõraline loom

sellest villa, liha (ja piima) saamiseks aretatud koduloom

loom, keda inimesed kasvatavad, et liha ja villa saada


talipes planus

lameda võlviga pöid, mille korral kogu jalatalla sisepind on kokkupuutes toetuspinnaga


Parmelia

puutüvedel ja kividel laikudena kasvav madal lehtjas samblik


Gonepteryx rhamni

valmikuna talvituv Eestis harilik kollane päevaliblikas


Fulica atra

roostikes pesitsev varesesuurune must valge laubaga lind


Tettigonia

pikkade tundlatega üleni roheline ritsikas


Lavandula

peamiselt Vahemere mail kasvav siniste või violetsete õitega igihaljas lehtpõõsas, poolpõõsas või rohttaim, mille mõnd liiki kasvatatakse mitmel pool ravim-, maitse- ja ilutaimena


Iguana

seljaharja, külgedelt kokkusurutud kere ning väga pika sabaga sisalik peamiselt Lõuna- ja Kesk-Ameerikas


Lemur

Madagaskaril ja selle lähissaartel elav suurte silmadega poolahv


Pyrrhula pyrrhula

lühikese jämeda nokaga väike jässakas lind (isaslinnul on keha alapool punane)


Luperus

taimede lehti kahjustav väike must pikerguse kehaga mardikas


Larix

talveks raagu jääv pehmete okaste ja raske mädanemiskindla puiduga puu peamiselt põhjaparasvöötmes ja Aasia lähistroopikas


Suillus bovinus

kollaka või pruunika limase kübaraga söögiseen


folium

hrl lame roheline taime osa, mis kinnitub varre või oksa külge


Craterellus tubaeformis

hall- kuni tumepruuni lehterja kübara ning kahvatukollase jalaga söögiseen


Ipomoea

troopikas ja lähistroopikas kasvav ronivate varte ja lehterjate õitega rohttaim või põõsas, Eestis aiailutaim


Phyllopoda

selts väikesi peamiselt magevees elutsevaid alamaid vähke, kellel on lehekujulised rindmikujalad


Brassica oleracea Acephala

nii köögiviljana kui ka ilutaimena kasvatatav pead mittemoodustav lopsakate kähardunud lehtedega aiataim


Livistona

troopikas kasvav ereroheliste lehvikutaoliste laiuvate lehtedega väga dekoratiivne puu, Eestis madal (ilma tüveta) toataim


Ptilium

metsades kasvav korrapäraste sulgjalt asetsevate okstega sammal


Achimenes

Ameerikast pärit sametiste rohekate kuni punakate lehtedega ja õrnade eri värvi õitega lill, Eestis toalill


Stegobium paniceum

jahu, makarone, pappi, paberit vms kahjustav pisike helepruun mardikas


Tofieldia calyculata

juurelähedaste lehtede ja valkjaskollase õisikuga lubjalembene rohttaim, Eestis eriti Saaremaal


Draco

Kagu-Aasias puude otsas elav sisalik, kes on võimeline õhus liuglema


Pteropus

tiivuline, välimuselt koera meenutav nahkhiirest suurem soojade maade imetaja


Myotis

teatud väike või keskmise suurusega nahkhiir


Pteropus scapulatus

Mauritiusel, Austraalias vm elutsev ümmarguste väikeste kõrvade ja kuldse või pruunikashalli karvaga nahkhiir


Panthera pardus

suur kollakas mustalaiguline kaslane Aafrikas ja Aasias

suure kassi moodi loom, kelle kasukal on täpid


Phoxinus phoxinus

Euroopa ja Põhja-Aasia kiirevoolulistes jõgedes elutsev väike parvekala


Lactarius lilacinus

leppade läheduses kasvav väike pruunikaslilla söögiseen


Coccinella

väike punane mustade täppidega mardikas
väike punane mustade täppidega putukas


Alnus

seistes punaseks tõmbuva pehme puiduga lehtpuu või -põõsas

teatud puu või põõsas, millel on väga väiksed ümarad käbid


Platichthys flesus

ovaalse ebasümmeetrilise ja lapiku kehaga põhjakala Euroopa rannavetes

lai ja lame kala, millel on maitsev liha


Pleuronectiformes

selts ebasümmeetrilise kehaehitusega luukalu


lamina

elundeid kattev või eraldav sidekoeline kest


Liatris

Põhja-Ameerikast pärit, Eestis aiailutaimena tuntud püstiste lillakate või valgete õisikutega rohttaim, mis alustab õitsemist õisiku tipust


Fabaceae

sugukond taimi, mille õied meenutavat liblikat ja mille vili on kaun (siia kuuluvad nt hernes, mesikas)


musculus

liigutusi sooritav elund selgroogsetel ja enamikul selgrootutel loomadel

üks osadest keha sees, mis on luudega ühendatud ja mille abil sa liigutad


tunica muscularis

õõnsa elundi (nt seedekanali) seina osa, mis koosneb lihaskoest


Hatiora

kevadel õitsev lüliliste vartega kaktus, Eestis toataimena


Hypericum perforatum

kuldkollaste õitega värvi- ja ravimtaim, mida tarvitatakse ka kibedate napside maitsetamiseks


Cedrus libani

haruldaseks muutunud kõrge okaspuu Liibanoni aladel


capsula articularis

luuotsi tihedalt kattev sidekoeline ümbris, mis ühendab liigestuvaid luid ja hoiab liigesevedeliku liigeseõõnes


cartilago articularis

liigese liikuvaid pindu kattev klaassile kõhrkude


cavitas articularis

liigesekapsliga suletud liigeses olev õõs, mis sisaldab liigesevõiet


species

(elusa looduse süstemaatikas:) loomade, taimede vm organismide rühm, kes on pärilikult sarnased ning looduslikult, geneetiliselt eristunud


Lilium

lehterjate või kellukjate õitega sibultaim, mida kasvatatakse peamiselt aiailutaimena või lõikelilledeks

suurte uhkete õitega lill, mis on tavaliselt valge või roosa


Gomphidius

limase hallikaspruuni kübaraga söögiseen


Eryx

kõrbetes elutsev mürgitu madu, kes surmab oma saagi kägistades


Dermatophilus penetrans

inimese nahas parasiteeriv troopikamaade kirp


Psammophis

väga kiiresti liikuv peenike liivakarva madu Aafrika ja Aasia kõrbetes ja poolkõrbetes


Rhombomys opimus

seltsinguline rohttaimedest toituv näriline Kesk- ja Sise-Aasia kõrbetes


Thymus

aromaatne madal väikeseõieline (pool)põõsas


Jovibarba

kuivades liivastes kohtades kasvav rohttaim, mille juurelähedased lihakad lehed moodustavad tiheda sibulataolise kogumi, ka kiviktaimlataim


Leymus arenarius

mererandadel ja luidetel kõrge puhmana kasvav sinakashallide karedate lehtedega kõrreline rohttaim


Rubus saxatilis

varjukates metsades, soos ja rabas kasvav valgete õite ning väikeste helepunaste söödavate marjadega madal rohttaim


Brassica oleracea botrytis

köögiviljana kasvatatav peasarnase tiheda valkja õisikuga aiataim

köögivili, mille keskel on kõva ümmargune valge osa, mida ümbritsevad rohelised lehed


Blennius

paksu limakihiga kaetud kala Euroopa lõunaranniku vetes


Hygrophorus

kobaras kasvav limase kübaraga väike seen


glandula mucosa

organismi tarbeks lima eritav nääre (nt bronhides, konna nahas)


Collema

lubjakividel ja lubjarohkel pinnasel kasvav tume lehtjas samblik


tunica mucosa

kehaavade (nt suu, päraku) ja õõneselundite alati niiske sisekest


Sarcosoma globosum

sültja sisuga tumepruun mittesöödav kevadseen


Linum

kitsaste lehtedega ning kupardega rohttaim


Phormium

Uus-Meremaal kasvav kõrge mõõkjate lehtedega kiutaim


Motacilla alba

musta ja tuhkhalli värvi väike sale pika sabaga lind


Lapsana

umbrohuna kasvav kollaste õitega rohttaim


Ornithogalum

hrl valgete tähtjate õitega sibultaim, Eestis aiailutaimena


Ligula intestinalis

mageveekalu nakatav ja kalatoidulistes lindudes nugiv paeluss


Trichiurus lepturus

Atlandi troopilises osas elutsev lintja kehaga röövkala


nervus accessorius

peaajust lähtuv ja selja ning rinnaku ülaossa suunduv närv


licentia docendi

doktorist madalama akadeemilise kraadi saanud isik mõne maa (nt Soome) ülikoolides


Litchi chinensis

Lõuna-Hiinast pärinev igihaljas lehtpuu, mille söödavat kerajat või munajat vilja tuntakse litši nime all


Thlaspi

litreid meenutavate seemnetega rohttaim, Eestis umbrohuna


Proboscidea

selts nüüdisaja suurimaid maismaal elavaid imetajaid, kelle iseloomulik tunnus on lont


Mirounga

suur loibadega imetaja, kelle isasloomadel on ninal londitaoline nahakott


ius naturale

vahetult loodusest, asjade loomulikust seisust tulenev õigus, millele peaksid vastama ühiskonna seadused


Lorisidae

sugukond Aasia ja Aafrika vihmametsade väikesi öise eluviisiga poolahvilisi


Circus

sale pikkade tiibade ja kõrgete jalgadega kull


Nelumbo

Aasia troopikas ja lähistroopikas kasvav üle veepinna ulatuvate suurte lehtede ning õitega veetaim


Sesleria caerulea

lubjarikkal pinnasel madalate mätastena kasvav valkja kirmega kaetud lühikeste lehtede ja lühikese õisikuga kõrreline


Ludisia

Lõuna-Hiinast, Vietnamist ja Malaka poolsaarelt pärinev orhidee


Deschampsia cespitosa

karjamaadel tihedate mätastena kasvav või ilutaimena kasvatatav hõbedaläikelise pöörisega kõrreline


Carex elata

luhaniitudel suuri hõredapoolseid mättaid moodustav teravakandiliste varte ja hallikasroheliste lehtedega rohttaim


Anas clypeata

lusikasarnase, otsast laienenud nokaga part, ka jahilind


Oreamnos americanus

Põhja-Ameerikas Kaljumäestikus elav lumivalge pika tiheda karvastikuga sõraline


Ovis canadensis

peamiselt Kamtšatkal ja Ida-Siberi ning Põhja-Ameerika lääneosa mäestikes elav jässakas uluklammas


Lagopus muta

arktilises ja lähisarktilises kliimavöötmes elutsev kana meenutav, talvel valge sulestikuga lind


Helleborus

varakevadel õitsev suurte õite ja nahkjate lehtedega mürgine aiataim


Fratercula arctica

kõrge punase nokaga, ülalt must, alt valge merelind


Cimicifuga

pikkade roosakate või valgete õisikutega rohttaim, Eestis hrl hilise õitsemisega aiataim


Heteroptera

selts peamiselt lameda kehaga putukaid, kes eritavad iseloomulikku lõhna


Hedera helix

tumeroheliste nahkjate lehtedega igihaljas ronitaim, Eestis ilutaim või jäänuk läänesaartel


Cytisus

kuni kahemeetrine kollaste, valgete või punakaspruunide liblikõitega põõsas


textus osseus

luid moodustav kõva ja elastne mineraalainerikas sidekude


Pouteria lucuma

Lõuna-Ameerika kõrgmäestikes kasvav, rikkalikult piimmahla sisaldav igihaljas puu, mille viljad (luukumid) on haruldaselt toitainerikkad


labyrinthus osseus

oimuluus paiknev õõnsuste süsteem, mis moodustab sisekõrva välise osa


medulla ossium

luuõõsi täitev pehme kude (peamiselt vereloomekude)


Hierochloe

aromaatne rohttaim, mille mõne liigi kõrsi tarvitatakse napside (nt subrovka) maitsestamiseks


Catharanthus

valgete kuni tumeroosade õitega igihaljas poolpõõsas või rohttaim, Eestis ilutaim


Panthera leo

peamiselt Aafrika savannides ja poolkõrbetes elav suur pruunikaskollane kaslane, kelle isastel isenditel on vägev lakk

suur kassi moodi loom, kellel on kollane karv ja kes elab peamiselt Aafrikas


Leonotis

troopikas kasvav oranžide õitega rohttaim, Eestis eksootiline suvetaim


Hericium erinaceus

põhjapoolkeral levinud söödav puuseen, mille viljakeha koosneb paljudest heledatest rippuvatest ribadest


Lens culinaris

liblika tiibu meenutavate õite ja väikesi kettataolisi seemneid sisaldavate kauntega rohttaim


Arthropoda

hõimkond lülidest koosneva keha, lüliliste jalgadega ning kitiinist koorikuga selgrootuid loomi (siia kuuluvad nt putukad, ämblikud, vähid)


columna vertebralis

skeleti keskne osa, paljudest lülidest koosnev inimese jt selgroogsete keha põhitugi

rida väikseid omavahel ühendatud luid selja keskel


Tricholoma terreum

eriti männimetsades kasvav halli kübaraga väike söödav seen


Phyllotreta

pisike tume hüppav kahjurmardikas (kahjustab peamiselt ristõielisi ja kõrrelisi)


Bovista

seen, mille kera- või pirnikujuline viljakeha on täidetud valminult tolmavate eoste massiga


Arachis hypogaea

troopikas ja lähistroopikas kasvatatav liblikatiibu meenutavate õitega põõsas, mille mulda tunginud kauntes valmivad söödavad seemned


Betula pendula var. carelica

muhkliku tüve ja haruliste okstega arukase teisend


Silybum

läikivate nahkjate ogaliste lehtede ja violetsete õitega ravim- ja ilutaim


Fragaria

punaste magusate viljadega looduslikult kasvav või aedades kasvatatav madal rohttaim

aias või metsas kasvav taim, millel on pehmed punased marjad


Rubus illecebrosus

Jaapanist pärit aiataim, püstise kasvuga lehtpõõsas, mille söödavad punased marjad meenutavad nii vaarikat kui maasikat


Geastrum

lilleõit meenutav valkjas või pruunikas mittesöödav seen


Anhinga

siseveekogudel elav peene lookleva kaelaga lind Lõuna-Ameerikas, Aafrikas, Austraalias, Indias ja mujal


Nerophis ophidion

niitja kehaga kollakasroheline merekalake


Swietenia

troopikapuu, millest saadakse väärtuslikku punakaspruuni süüga puitu


Nicotiana rustica

nikotiini sisaldav rohttaim, mille lehtedest ja vartest valmistatakse mahorka nime all tuntud odavamat sorti tubakat


Convallaria majalis

hästi lõhnavate valgete kellukjate õitega kevadlill

lill, millel on palju valgeid õisi ja tugev lõhn


Veronica

väikeste hrl siniste õitega rohttaim või poolpõõsas, ka ilutaim


Melolontha hippocastani

kevadõhtuti lendav helepruunide kattetiibadega mardikas, kelle tõugud kahjustavad puude ja teiste taimede juuri


Zea mays

Kesk-Ameerikast pärinev lindikujuliste lehtede ja tõlvikuga kõrreline rohttaim, mida kasvatatakse nii söödaks kui toiduks

taim, millel on piklik kollaste teradega vili


Origanum majorana

maitsetaimena tuntud tugevasti lõhnav väikeste valgete või roosade õitega karvane rohttaim


Macadamia

Austraalias, Indoneesias ja Madagaskaril kasvav igihaljas lehtpuu või -põõsas, mille mõnd liiki kasvatatakse pähklitaoliste seemnete saamiseks


Scomber scombrus

peene nina- ja sabaosaga, külgedelt veidi lamendunud pikliku kehaga merekala, Atlandi ookeani tähtsamaid püügikalu


Aix galericulata

hrl puuõõntes pesitsev Ida-Aasia madalate siseveekogude lind


Prunus dulcis

roosade õite ning luuviljadega väike lehtpuu, mida lähistroopikas kasvatatakse söödavate seemnete (mandlite) pärast


Aralia mandschurica

ilupuuna kasvatatav teravaogalise tüvega lehtpuu


Mangifera indica

troopikas kasvav magushapude munajate viljadega (mangodega) suur igihaljas puu


Manihot

troopikamaades kasvatatav tärkliserohkete juuremugulatega taim


Gastrophilus

suur kärbsetaoline putukas, kelle vaglad arenevad kabjaliste maos ja sooltorus


pylorus

lihaseline sulgur mao kaksteistsõrmikuks ülemineku kohas


Stemmacantha

Altai ja Sajaanide mägiaasadel kasvav roosakas-violetsete õitega kõrge mitmeaastane rohttaim, mille osi kasutatakse üldtugevdava ravimina


Maranta

Ameerika troopilistes vihmametsades puhmana kasvav igihaljas taim, Eestis toataim


Coleoptera

selts tugeva sarvja või nahkja kitiinkoorikuga putukaid


Duponchelia fovealis

väike vöödiline kõigesööja liblikas, kelle tõugud kahjustavad nii kasvuhoone kui ka looduslikke taimi


Sclerocarya birrea

Aafrikas kasvav laiuva võraga lehtpuu, mille ploomisuuruseid vilju maruulasid kasutatakse toiduna


Ilex paraguariensis

troopikas ja lähistroopikas kasvav erepunaste marjadega lehtpuu või -põõsas, mille lehtedest tehakse värskendavat jooki (matet)


Melianthus

Lõuna-Aafrikas kasvav igihaljas taim, Eestis ilutaim


Cucumis melo

mitmesuguse kujuga magusamaitselisi mahlakaid vilju kasvatav troopikataim, eriti harilik melon (<eki-foreign>Cucumis melo subsp. melo</eki-foreign>)


Solanum muricatum Aiton

Lõuna-Ameerika troopiliste alade rohttaim, mida kasvatatakse magusate mahlaste viljade, pepiinode pärast


Sebastes

Vaikse ja Atlandi ookeani punakas maitsva lihaga kala


Zostera

meredes kasvav lapiku varre ja pikkade kitsaste lehtedega veetaim, mille kuivatatud lehti on tarvitatud polsterdamismaterjalina


Hippocampus

kere suhtes nurgi asetseva peaga, liikudes keret püstasendis hoidev merekalake


Crambe maritima

Lääne-Eestis ja saartel kruusasel või klibusel mererannal kasvav sinakashall valgete õitega taim, mille noored lehed on söödavad


Arctocephalus

kotikut ja merilõvi meenutav lõunapoolkera merede suur loivaline


Scorpaena scrofa

ogalise peaga ahvena moodi põhjakala Atlandi ookeanis ja Vahemeres


Saduria entomon

meres elav soomusrüüd meenutava koorikuga väike selgrootu loom


Sparus

(lähis)troopiliste merede kõrge keha ja valge lihaga kala


Haliotis

kujult kõrva meenutava koja ja laia tugeva jalaga söödav meretigu


Hydrurga leptonyx

Antarktikas levinud hüljes, kes sööb küll kalu ja krilli, kuid murrab ka teiste hüljeste poegi ja pingviine


Pleuronectes platessa

lapiku kehaga merekala, kes elab veekogu põhjakihis


Trachinus

Atlandi ookeani merede mürgine põhjakala


Hydrophis

ülimürgine madu India ja Vaikse ookeani rannikuvetes


Physalia physalis

troopikamerede eredavärviline väga mürgiste kõrverakkudega putkloom


Taurulus bubalis

teravate kuklaogadega põhjakala Euroopa looderannikul ja Läänemere edelaosas


Drimia maritima

Vahemere maade mererandadel kasvav valge pikliku õiekogumikuga sibultaim


Cavia porcellus

Lõuna-Ameerikast pärinev väike sabatu näriline

hamstrist suurem ilma sabata karvane loom, kellel on ümmargused kõrvad ja lühikesed jalad


Coregonus lavaretus lavaretus

sale hõbedaste külgede ja valge kõhuga kala Läänemeres ning jõgede suudmetes


Cakile maritima

mererandadel puhmastena kasvav lihakate lehtede ja roosakasvioletsete õitega rohttaim


Haematopus ostralegus

musta-valge sulestiku ja tugeva punase nokaga valjuhäälne rannikulind


Cyclopterus lumpus

rohekashall jässakas soomusteta, luukühmukestega põhjakala


Hydrodamalis gigas

Komandorisaarte ja Kamtšatka rannavetes elanud suur mereimetaja, kes röövküttimise tagajärjel 18. sajandil välja suri


Apis

vöödilise kehaga tiivuline putukas, hrl mee- ehk kodumesilane, keda kasvatatakse mee saamiseks

tiibadega putukas, kelle kehal on mustad ja kollased triibud ja kes valmistab mett


Merops apiaster

Eestis eksikülalisena esinev kuldpruuni ja sinirohelise sulestikuga pikanokaline putuktoiduline lind


Apodemus sylvaticus

koduhiirt meenutav, kuid sellest suuremate kõrvade ja silmadega väike vilgas loom


Vicia sylvatica

metsades kasvav köitraagude ja valgete õiekobaratega rohttaim


Tetrao urogallus

okasmetsades elutsev suur lind, kelle lendutõus käib iseloomuliku robina saatel, Eestis suurim kanaline


Felis silvestris

vöödilist kodukassi meenutav loom Euroopa metsapiirkondades


Capreolus capreolus

graatsiline loom, kellel on sihvakas keha, pikad peened jalad ning saba ümbruses valge ala

keskmise suurusega metsloom, kellel on kõrged jalad ja kellel on saba juures valged karvad


Lunaria rediviva

varjukates lehtmetsades (Eestis põhjaranniku paekalda jalami all) kasvav karvase varre, suurte südajate lehtede ja lõhnavate kahvatulillade õitega rohttaim


Collybia dryophila

hele- kuni kollakaspruuni õhukese kübaraga väheväärtuslik söögiseen


Fragaria vesca

looduslikult kasvav kolmeosaliste lehtede, valgete õite ja väikeste punaste viljadega madal rohttaim

maasikast väiksem aias või metsas looduslikult kasvav taim, millel on pehmed punased marjad


Asarum europaeum

lamava varre, igihaljaste läikivate lehtede ja kellukjate pruunikaspunaste õitega pipralõhnaline rohttaim salumetsades


Sus scrofa

kodusiga meenutav tiheda mustjaspruuni harjaselise karvastikuga ja kihvadega loom

sea moodi loom, kellel on tumedad karvad ja pikad hambad


Ranunculus cassubicus

metsades ja puisniitudel kasvav ühe-kahe juurelähedase lõhestumata lehe ja kollaste õitega mürgine rohttaim


Anemone sylvestris

loopealsetel ja paekallastel kasvav valgete siidjate õitega kevadlill


Miltonia

Kesk- ja Lõuna-Ameerikast pärinev purpursete-valgekirjude õitega orhidee


Brassica oleracea var. romanesco

köögiviljana kasvatatav kapsa teisend, mille tihe heleroheline püramiidjas õisik meenutab jõulukuuske


molluscum

viiruse tekitatav nahakasvaja hrl lastel


Monarda

püstiste neljakandiliste varte ja varre tipus asuvate õitega rohttaim Põhja-Ameerikas, Eestis lillade, punaste, roosade või valgete õitega ilutaimena


Dictamnus albus

väikest põõsast meenutav valgete või roosade õisikutega mitmeaastane rohttaim, mille lehti ja juuri kasutatakse taimravis


Amia calva

Põhja-Ameerika kaguosa siseveekogude kaarjate soomustega röövkala


Lymnocryptes minimus

väike klobinat meenutava mänguhäälitsusega vesiste rabade ja soode lind


Begonia ×tuberhybrida

erksavärviliste õite ja juuremugulatega ilutaim


Herminium monorchis

niiskel pinnasel kasvav juuremugula ja tihedas õisikus paiknevate pisikeste rohekaskollaste meelõhnaliste õitega käpaline (peamiselt Lääne-Eestis)


Phleum pratense subsp. bertolonii

kuivemates kohtades kasvav alumisest osast sibuljalt laienenud varre ja lühikese õisikuga kõrreline rohttaim


Oniscus

kivide all, pehkinud kändude koore vahel ja mujal niiskeis paigus elutsev väike lame koorikloom


Lasius niger

pinnasesse või kõdupuidusse pesa tegev väike mustjashall sipelgas


Allolobophora caliginosa

haritavas mullas tavalisim halli värvusega vihmauss


tuba uterina

munasarja emakaga ühendav torujas elund, mida mööda munarakud eemalduvad munasarjast


Dasypeltis

peamiselt linnumunadest toituv Aafrika nastik


testis

mehe suguelund, ovaalne paariselund, milles valmivad seemnerakud


epididymis

mehe munandi juurde kuuluv piklik seemnerakke mahutav elund


ovarium

munarakke ja emassuguhormoone valmistav ploomikujuline paariselund kõhuõõnes


Tropaeolum majus

Lõuna-Ameerikast pärit kollaste, oranžide või punaste õitega aialill


Vitex

Vahemere maades levinud siniste, roosade või valgete õitega ilupõõsas, mille viljadest valmistatakse nt menstruatsioonieelseid vaevusi leevendavat ravimit


Rubus

kujult vaarikat meenutavate mahlakate viljadega rohttaim või põõsas, Eestis hrl valgete õite ja mesikollaste marjadega rabataim


Prunus cerasus var. austera

tumedakestalisi vilju kasvatav hapu kirsipuu teisend


Allium schoenoprasum

hrl aias maitsetaimena kasvatatav püstise varre, õõnsate ruljate lehtede ja lillade õitega rohttaim


Lycoperdon

pirnja, valminult tolmava eoste massiga täidetud viljakehaga noorelt söödav seen


Poa annua

muruplatsidel ja teeradadel puhmadena kasvav kõrreline rohttaim


Myristica fragrans

vürtsi (muskaatpähklite ja muskaatõite) saamiseks kasvatatav troopikapuu


Vaccinium myrtillus

hrl okasmetsas kasvav sinakasmustade söödavate marjadega kääbuspõõsas

metsas kasvav väikeste tumesiniste marjadega taim


Salix myrtilloides

soistel aladel ja lodumetsades kasvav mustika- või sinikalehti meenutavate lehtede ja roomava tüvega kääbuspõõsas


Scorzonera

piimmahla ja kollaste õitega rohttaim või poolpõõsas Vahemere maadel ja Lähis-Idas


Nigella

peamiselt Vahemere maade rohttaim, mille mõningaid liike kasvatatakse Eestis suvelillena


Phoenicurus ochruros

musta sulestiku ja punaka sabaga, melanhoolse lauluhäälega väike lind, Eestis haruldane


Alnus glutinosa

hrl lodumetsades, niisketel puisniitudel, jõgede kallastel kasvav tumepruuni krobelise koorega lehtpuu


Latrodectus mactans

Põhja-Ameerikas elav väga mürgine must ämblik, kelle emane isend sööb isase pärast paarumist ära


Inonotus obliquus

hrl kase tüvel kasvav koorealuste õhukeste viljakehadega puuseen, mis tekitab kasekäsnana tuntud musti mügarikke


Turdus merula

laululinnuna tuntud süsimusta või (emaslinnul) mustjaspruuni sulestiku ja kollase nokaga rästas


Ribes nigrum

aias kasvatatav rohkelt C-vitamiini sisaldavate mustjate marjadega lehtpõõsas

põõsas, mille küljes kasvavad väikesed ümmargused mustad marjad


Corvus corone

läikivmusta sulestikuga, musta noka ja mustade jalgadega lind, kes välimuselt meenutab väga künnivarese noorlindu


Chlidonias nigra

tumehall musta peaga ja valge laubaga väike veelind, kes pesitseb poristel paikadel


Talpa europaea

sametise musta karvkatte ning labidataoliste esikäppadega väike loom, kes elab maasse rajatud käikudes

musta karvaga ja suurte käppadega väike loom, kes elab maa sees käikudes


Fragaria viridis

valkja, tipust punase viljaga madal metsmaasikataoline taim


Picris

võsastikes, puisniitudel, metsaservades kasvav piimmahla ja kollase õisikuga karedakarvane rohttaim


Machairodus

enne viimast jääaega elanud pikkade kihvadega tiigrisarnane kiskja


Rupicapra rupicapra

punakaspruuni ülapoolega sõraline Püreneedes, Alpides, Karpaatides ning Kaukaasias


Clematis subg. Atragene

külmakindel väikeseõieline vääntaim, Eestis iluaiataimena


Pinus mugo

Kesk- ja Lõuna-Euroopa mägistelt aladelt pärinev, kahekaupa kimbus paiknevate okastega madal puu, Eestis ilupõõsas


Dianthus alpinus

aiailutaimena kasvatatav roosade, punaste või valgete õitega rohttaim


Abies lasiocarpa

kitsa koonusja maani ulatuva võraga igihaljas okaspuu, Eestis pargipuuna


Pinus

peamiselt põhjaparasvöötme igihaljas okaspuu, Eestis hrl kahekaupa kimbus paiknevate pikkade okaste, paksukorbalise tüve ja keraja lühikese võraga puu


Hylastes brunneus

männi juurekaela ja juuri kahjustav läikivmust mardikas


Aradus cinnamomeus

noorte mändide mahlast toituv väike ovaalse lameda kehaga putukas


Hylobius

noori mände koore söömisega kahjustav tumepruun mardikas


Chroogomphus rutilus

männikus kasvav vaskpunase limase kübaraga söögiseen


Pinaceae

sugukond peamiselt parasvöötme okaspuid (siia kuuluvad nt mänd, kuusk, lehis)


Hyloicus pinastri

pruunikas liblikas, kelle röövikud toituvad mändidel


Diprion

kiletiivaline putukas, kelle vastsed söövad männiokkaid


Nucifraga caryocatactes

hakisuurune mustjaspruuni valgetäpilise sulestikuga lind


Carex cespitosa

soostunud niitudel, luhtadel ja lodumetsades tihedate tortidena kasvav hele- või kollakasroheline rohttaim


Alouatta

suur laianinaline haardsabaga Lõuna- ja Kesk-Ameerika ahv, kes häälitseb väga valjusti


Viola persicifolia

niisketel niitudel ja siirdesoos kasvav valkjate õitega rohttaim


Morchella

pruuni või kollaka kärjelise kübaraga kevadine söögiseen


Cicuta virosa

jämeda juurika ja väikeste valgete õitega surmavalt mürgine rohttaim


Myrtus communis

Vahemere maadest pärinev väikeste nahkjate lehtede ja valgete või roosade lõhnavate õitega igihaljas põõsas, Eestis toataim


Mycena

kuuse- ja segametsades kogumikena kasvav väike õhukese kübaraga seen


Cymbalaria

lillade kõvera kannusega õitega madal rohttaim, Eestis kiviktaimla ilutaim


Arabidopsis

valgete, harvemini roosade või punaste õitega heintaim peamiselt põhjaparasvöötmes


umbilicus

ümmargune süvend või väljasopistis kõhu eesseina keskosas


funiculus umbilicalis

loodet platsentaga ühendav väätjas moodustis, mille kaudu loode saab toitaineid ja hapnikku


Puccinellia

sooldunud pinnasel kasvav kasteheina meenutav kõrreline rohttaim


Brassica rapa

sinaka kirmega kaetud lehtede ja kollaste õitega umbrohi


Larus ridibundus

hakisuurune tumepruuni peaga kajakas, kelle häälitsemine meenutab naeru


Vespertilionidae

suurima levilaga sugukond küllalt täiusliku lennuaparaadiga käsitiivalisi


Nardostachys jatamansi

Himaalajas kasvav healõhnaline palderjanitaoline rohttaim, mille juurikast saadakse aromaatset õli


Sparaxis

Lõuna-Aafrikast pärit suhteliselt väikeste valgete, kollaste või punaste õitega sibullill, Eestis ilutaim


Pennisetum glaucum

lähistroopikas kasvatatav jämeda tõlvja õisikuga kõrreline rohttaim, mille teri tarvitatakse nii toiduks kui söödaks


pharynx

nina- ja suuõõne ning kõri taga paiknev torujas elund, seedekulgla ja hingamisteede ühine osa


tonsilla pharyngea

neelu tagaosas olev lümfoidsest sidekoest moodustis


Azadirachta indica

troopikas kasvav helelillade õite ja kuldkollaste kirsisuuruste viljadega puu, mille lehti ja seemneid kasutatakse ravimina


glomerulus renalis

üksteise ümber keerdunud peenikestest verekapillaaridest moodustis neerukehakeses


tubulus renalis

neerukehakesest lähtuv pikk toruke, kus moodustub uriin


hilum renale

neeru nõgusa serva süvend, mille kaudu kulgevad veresooned ja närvid ning väljub kusejuha


Virgo

sodiaaki kuuluv tähtkuju taevaekvaatoril


Tanacetum

suure õisikuga aromaatne rohttaim, Eestis aialillena


hymen

naise tupe ava osalt sulgev limaskestavolt, mis esimesel suguühtel hrl rebeneb


Dianthus

aialillena ja lõikelilleks kasvatatav hrl valgete, roosade või punaste õitega rohttaim

punase, roosa, valge või kollase õiega lill, mis kasvab aias


Cinna latifolia

leht- ja segametsades niiskel pinnasel kasvav laiade lehtede ja longus õisikuga kõrreline rohttaim


areola mammae

rinnanibu ümbritsev pigmenteerunud tume sõõr


Ammodytes tobianus

Euroopa rannikuvetes elutsev pikk peenike orataoline kala


Microtus agrestis

niitudel ja metsades elutsev väike pruunikashall näriline


Crocodylus niloticus

peamiselt Kesk- ja Lõuna-Aafrikas elav Aafrika suurim krokodill


Polygraphus

väike okaspuude kahjur kollakate jalgade ja tundlatega


lumbus

ristluu ja rindkere vaheline osa seljast


regio lumbalis

ristluu ja rindkere vaheline osa seljast ja selle lähiümbrus


meatus nasi

üks kolmest ninakarbikutega eraldatud ninaõõne osast


cavum nasi

kahest vaheseinaga eraldatud poolest koosnev õõs kolju eesmises osas silmakoobaste ja suuõõne vahel


Mustela nivalis

suvel punakaspruuni värvi, talvel üleni valge väike saleda kehaga kiskja


Apion

pika peene kärsa ning pirnja kehaga väike taimi kahjustav mardikas


Triticum

kõrreline rohttaim, mille teradest tehakse valget jahu nt saia, kookide, makaronide valmistamiseks


os ilium

üks vaagnavöötme luudest, täiskasvanul puusaluu tagumine osa


Hemiptera

selts putukaid, kes pistmissuistega imevad taimemahla või loomseid vedelikke (hõlmab nt kirbud, lutikad ja täid)


Zaglossus bruijni

Uus-Guineas elav pika peenikese koonuga imetaja, kes sigib munadega


Myoxocephalus scorpius

laia pea ja lehvikutaoliste rinnauimedega põhjakala Põhja-Jäämeres, Atlandi ookeani põhjaosas ning Läänemeres


Psammophis lineolatus

kiiresti liikuv sale pikitriibulise seljaga madu Aasia kõrbetes ja poolkõrbetes


Brassica oleracea gongylodes

köögiviljana kasvatatav kaalikat meenutava kerajalt paksenenud kollaka varreosaga aiataim


pupa

vastsele järgnevas arengujärgus, valmikuks kujunemas olev putukas


Selatosomus aeneus

vasekarva või roheka metalliläikega mardikas, kelle vastsed on taimekahjurid


Primula veris

niitudel kasvav kollaste longus õitega kevadlill

lill, millel on palju kollaseid õisi ja mis õitseb kevadel


Primulaceae

sugukond põhjaparasvöötme rohttaimi (siia kuuluvad nt alpikann ja laanelill)


Epipremnum

jõulise kasvu ja läikivate nahkjate lehtedega Kagu-Aasia ronitaim, Eestis toataim


Acalypha

peamiselt (lähis)troopikas kasvav puu või põõsas, Eestis pikkade rippuvate õisikutega toataim


Viola rupestris

liivastel (nõmme)aladel kasvav väikeste helesiniste või sinilillade lõhnata õitega rohttaim


Thymus serpyllum

liivastel (nõmme)aladel kasvav hrl roosakaslillade õitega poolpõõsas, mida kasutatakse ravimtaimena


nervus opticus

silmapõhja ajukoore nägemiskeskusega ühendav närv


visus

silma nägemise täpsus (määratakse väikseima kujundi põhjal, mida silm on võimeline eristama)


nervus facialis

maitsmis- ja miimikalihaste, pisaranäärme ja süljenäärmete närv


Rodentia

selts suhteliselt väikeseid ja lühikeste jalgadega imetajaid


plexus nervosus

närvide põimumisest ja hargnemisest kujunev võrgutaoline moodustis


systema nervosum

elundkond, mis võtab retseptorite kaudu vastu infot organismist ja väliskeskkonnast ning juhib selle põhjal elundite talitlust


musculus papillaris

südamevatsakese seina lihas, mis liigutab südameklappe


Citrus medica

Korsikal, Kreekas, Itaalias ja Iisraelis kasvatatav kollasekooreliste hapude viljadega taim


Daphne mezereum

lillakasroosade tugevasti lõhnavate õitega ning punaste marjataoliste luuviljadega mürgine põõsas


Limulus polyphemus

ürgvähkide klassi kuuluv lülijalgne, kelle keha lõpeb odakujulise jätkega


Hordeum

kõrreline rohttaim, mille kultuurliiki viljeldakse teraviljana


processus spinosus

selgroolüli lülikaarest tahapoole suunduv paaritu jätke, millele kinnituvad lihased


Cucumis metuliferus

troopilisest Aafrikast pärinev oranžide ogaliste viljadega rohttaim


Raja clavata

meetripikkune rombja kehaga merekala, kelle keha keskjoonel on suurte ogade rida


Vanessa cardui

kollaste ja pruunide vöötide ning valgete laikudega päevaliblikas, kelle röövikud toituvad ohakatel


Pholas

merikarp, kes puurib end karbi viilitaolise eesservaga kivisse


Gratiola officinalis

jõe- ja tiigikallastel kasvav mürgine valkjate õitega rohttaim, Eestis haruldane


musculus temporalis

oimuluu välispinnalt algav ja alalõuale kinnituv tugevaim mälumislihas


os temporale

ajukolju külgmine paariline luu, mis liigestub alalõualuuga


regio temporalis

kõrva, kulmu ja pealae vaheline pea osa ja selle lähiümbrus


Lampetra planeri

väikest ussi meenutav kala, kes elutseb jõgedes ja ojades


Carex oederi

niitudel, kraavides ja rannikul kasvav väikeste puhmastena kasvav rohttaim


Okapia johnstoni

Kongo ürgmetsades elav pruunikaspunane valgete jalgade ja vöödiliste reitega sõraline


Sarcopoterium spinosum

väikeste roheliste õitega ogaline kääbuspõõsas Vahemere kagurannikul ja Lähis-Idas


Abelmoschus esculentus

troopikas ja subtroopikas kasvav kõrge köögiviljataim


Ondatra zibethicus

veekogude kalda-aladel elutsev rotist kogukam pruunikarvaline näriline, keda kasvatatakse ka farmides karusnahaloomana


Obolus

väljasurnud väike käsijalgne, kelle karp sisaldas fosfaate


Felis silvestris libyca

liivakarva pruuni kuni kollakashalli karva ja mustatriibulise sabaga kassisarnane loom peamiselt Põhja-Aafrika kuivadel aladel


Didelphis marsupialis

rotti meenutav umbes kassisuurune Ameerika kukkurloom, kes ohu korral teeskleb surnut


Scotia segetum

hallikaspruun liblikas, kelle röövik, nn rukkiuss, kahjustab peamiselt taliviljaoraseid, juurviljade juuri ning mugulaid


Elymus

kõrreline rohttaim, mille üks liik on tuntud kui aedades ja põldudel kasvav pikkade maa-aluste vartega tülikas umbrohi


Sciurus

metsas (ja parkides) puudel elav pika koheva sabaga väike loom (peamiselt põhjapoolkeral)

väike loom, kellel on suur saba ja kes elab puu otsas


Orion

tähtkuju taevaekvaatoril, Eestis nähtav talvel


telencephalon

loote aju osa, mis moodustub eesajust ja millest omakorda areneb suuraju


Leopardus pardalis

keskmise suurusega laiguline kaslane Lõuna-Ameerikas ja Põhja-Ameerika lõunaosas


regio frontalis

peaaju eesmine, kõige suurem poolkerade piirkond


fenestra ovalis

üks keskkõrva trummiõõne siseseinal asuvaist aknaist, milles paikneb kuulmeluukeste viimane lüli jalus


foramen ovale

loote südame kodade vaheseinas olev ava, mis sulgub varsti pärast sündi


Frangula

lepa lehti meenutavate lehtede, väikeste valkjate õite ja mustade marjataoliste luuviljadega kõrge põõsas või madal puu


Argonauta

hapra koja ja kaheksa haarmega peajalgne (limune), kes elab merepõhjas


Xeranthemum

kuivatamiseks (kuivkimpudes kasutamiseks) kasvatatav väikeste valgete, roosade või lillade õitega suvelill


Catocala

ööliblikas, kelle suurtel tagatiibadel on lai sinine, punane või kollane vööt


Cynipidae

sugukond väikesi pahku tekitavaid kiletiivalisi putukaid


Tussilago farfara

varakevadel õitsev kollaste õitega rohttaim, mida rahvameditsiinis on kasutatud paisete ravimisel ning köharohuna


Inula salicina

niitudel ja metsaservades kasvav jäiga varre, kitsaste pajulehetaoliste lehtede ja kuldkollaste õitega rohttaim


Hypophthalmichthys

Ida-Aasia jõgedes elutsev laia kumera otsmiku ja pea alaosas asetsevate silmadega karpkala


Brassica rapa subsp. chinensis

Aasiast pärinev köögiviljataim, millest süüakse lihavaid valgeid leherootse ja spinatitaolisi mahedaid lehti


Crassulaceae

taimesugukond, kuhu kuuluvad peamiselt Lõuna-Aafrikas kasvavad lihakate lehtedega rohttaimed ja väikesed põõsad


Valeriana officinalis

niisketes kohtades kasvav sulgjate lehtede ja väikeste roosade või valgete õitega kõrge rohttaim, mille aromaatsed juurikad sisaldavad rahustavaid toimeaineid


Heterocephalus glaber

peaaegu karvkatteta väike uruloom, kes elab kolooniatena Ida-Aafrikas


Cycadopsida

klass keskaegkonnale iseloomulikke (osalt väljasurnud) paljasseemnetaimi


Myroxylon balsamum

Kesk-Ameerikast pärinev palsamit andev troopikapuu


Populus balsamifera

pealt tumeroheliste, alt valkjate lehtede ja lõhnavate pungadega puu, Eestis pargipuuna


Formica polyctena

peamiselt valguserikastes palumetsades elav suur sipelgas


Pleurozium schreberi

okasmetsades sageli aluskatet moodustav punakate, sulgjalt harunenud varte ja läikivate kollakasroheliste lehtedega sammal


Mantis religiosa

Lõuna- ja Kesk-Euroopas esinev röövputukas, kelle asend saaki oodates meenutab palvetavat inimest


Dusicyon

Lõuna-Ameerikas elutsev pika koonu ja suurte kõrvadega segatoiduline rebast meenutav loom


Cortaderia

Lõuna-Ameerika rohtlates kõrgeid tihnikuid moodustav hõbedaläikeliste õisikutega kõrreline rohttaim


Ailurus fulgens

kodukassist veidi suurem punakaspruuni koheva karva ja vöödilise sabaga kiskja Kagu-Aasias


Pangasius

Kagu-Aasia jõgedest pärit, välimuselt haid meenutav valge lihaga kala


Amanita pantherina

kollakaspruuni valgetäpilise kübaraga mürgine seen


Neofelis nebulosa

kollakashall tumedate piklike laikudega kaslane Kagu-Aasia troopikametsades


Carica papaya

Kesk-Ameerikast pärit suur puutaoline kultuurtaim, millel on melonit meenutavad viljad (papaiad)


Cyperus papyrus

peamiselt Aafrikas kasvav kõrkjat meenutav kõrge rohttaim, millest muistsel ajal valmistati kirjutusmaterjali


Strelitzia

paradiisilindu meenutavate erkoranžide õitega Lõuna-Aafrika taim, Eestis lõikelill


Barbus

poisetega mageveekala peamiselt Aasias ja Aafrikas


Pipistrellus nathusii

maist septembrini meie parkides tegutsev väike nahkhiir, kes talvituma rändab lõuna poole


Limonium

suurte nahkjate lehtede ja väikeste õitega rohttaim, mida kasutatakse kuivkimpudes, Eestis aiailutaimena


Tabanus

suur kahetiivaline putukas, kelle emased imevad loomade verd

suur kahe tiivaga putukas, kelle emased toituvad inimeste ja loomade verest


Anas

hanest väiksem jässaka kere ja laia lameda nokaga veelind

laia nokaga lind, kes elab vees või vee ääres


Cotinus

karvaste lillakaspunaste viljapööristega ja sügisel eredavärviliste lehtedega põõsas või puu, Eestis aiataimena


Pastinaca sativa

maitsetaimena ja köögiviljana kasvatatav porganditaolise kollakasvalge juurega aiataim


Pogostemon cablin

Lõuna-Aasias kasvav väikeste roosakasvalkjate õitega poolpõõsas, mille lehtedest saadavat eeterlikku õli kasutatakse nt lõhnaõlide koostises


encephalon

selgroogsete koljuõõnes paiknev kesknärvisüsteemi osa

pea sees olev elund, mille abil sa mõtled ja tunned


Brassica oleracea capitata

köögiviljana kasvatatav, tihedalt mähkunud lehtedest ühe suure pea moodustav aiataim, valge peakapsas


Pegomyia betae

hall kärbes, kelle vaglad kahjustavad peedilehti


Geopyxis carbonaria

väike kollane karikakujulise viljakehaga mittesöödav seen


intestinum tenue

mao ja jämesoole vaheline pikem sool, kus toimub toidu seedimine ning toitainete, vee ja soolade imendumine


Beta vulgaris

köögiviljana või söödaks kasvatatav lihaka lillakaspunase juurikaga rohttaim


Succisa pratensis

hrl niisketel aladel kasvav suurte süstjate lehtede ja hrl siniste õienuttidega rohttaim


Lenzites

kändudel ja mahalangenud puudel mädanikke tekitav seen


pia mater

veresoonterikkast sidekoest koosnev sisemine ajukest


Triticum aestivum

nisu, mida kasvatatakse kogu maakeral põhjapolaarjoonest kuni lõunapoolsete mandrialadeni


Osmerus eperlanus morpha spirinchus

väike sihvakas tumeda selja ja hõbedaste külgedega kala Peipsi ja Võrtsjärves ning mujal Euroopa põhjaosa järvedes


Brassica rapa subsp. pekinensis

lehtedest moodustuva pikerguse kujuga köögivili, mida kasutatakse peamiselt toorsalatites


Peperomia

toataimena kasvatatav püstiste või lamavate varte ja lihakate dekoratiivsete lehtedega troopikataim


genus

liigist kõrgem üksus taime- ja loomasüstemaatikas


Euspongia

soojade merede käsn, kelle toes koosneb elastsetest sarvjatest kiududest


Petroselinum crispum

maitsetaimena kasvatatav lõhestunud lehtedega aiataim

taim, mille lehti kasutatakse maitseainena


Sorbus

liitlehtede, valgete või roosade õite ja väikeste mõrkjashapude viljadega lehtpuu või -põõsas, Eestis suurte valgete õisikute ning sügisel punaste marjakobaratega puu või põõsas

puu, mille küljes kasvavad mõrud punased marjad


Sonchus

kollaste õite ja piimmahlaga ohakasarnane rohttaim, Eestis umbrohuna


Brosimum utile

Lõuna-Ameerikas kasvav puu, mille magusat piimmahla tarvitatakse toiduks


Chanos chanos

India ja Vaikses ookeanis elutsev umbes meetripikkune valge kala, Kagu-Aasias oluline söögikala


Desmana moschata

Kesk-Venemaa poolveeline lapiku sabaga putuktoiduline imetaja, kelle näärmed eritavad muskuselõhnalist nõret


Macrourus

pika (kuni niiditaoliseks) aheneva kehaga süvaveekala


Stercorarius longicaudus

pika teravatipulise saba ja suhteliselt kitsaste tiibadega mustpruun röövlind


medulla oblongata

seljaaju ülemine jätk, ulatub esimese seljaajunärvi algusest kuni ajusillani


membrana nictitans

lindude silma sisenurgas olev poolläbipaistev nahk, mis on liikuv ja võib silmamuna eest kinni katta


cartilago arytaenoidea

kõris olev kõhr, üks kahest väikesest kolmetahulisest püramiidjast kõhrest


Pimenta dioica

igihaljas troopikapuu, mille väikseid punaseid kuivatatud vilju tarvitatakse pimendiks nimetatava vürtsina


fibula

sääreluust väliskülje pool asuv jalasääre peenem luu


Piper

vormirohke lõunamaine taim, mille viljadest saadakse seda maitseainet, eriti liaan, millelt saadakse musta, valget ja rohelist pipart


Satureja

liivateed meenutav Lõuna-Euroopa rohttaim, mille lehti ja noori võrseid kasutatakse pipra asemel toitude maitsestamiseks


Chalciporus piperatus

piparterava maitsega, toitudele vürtsina lisamiseks sobiv pruunika või kollaka limase kübaraga seen


Persea

troopikas ja lähistroopikas kasvav kerajate või pirnjate luuviljadega lehtpuu või -põõsas, mille ühe liigi söödavat vilja tuntakse avokaado nime all


canaliculus lacrimalis

silmas olev kanal, mida mööda pisaravedelik liigub pisarakotti


saccus lacrimalis

silma sisenurgas asuv ühinenud pisarakanalikeste laiend, kuhu pisaravedelik koguneb


glandula lacrimalis

pisaravedelikku eritav nääre silmakoopa välimises ülanurgas


Micromys minutus

tilluke punakaspruuni seljapoole ja valge kõhupoolega hiir, Eesti väikseim näriline


Pistacia

lõunamaine põuakindel lehtpuu või -põõsas


Falco

(linnujahil kasutatud) pikkade kitsaste tiibade ja ülanokal oleva hambakesega röövlind


ginglymus

ühes suunas liikuv, painutust ja sirutust võimaldav liiges (nt sõrmede ja varvaste lülidevahelised liigesed)


Prunus subg. Prunophora

üheseemneliste ovaalsete või kerajate luuviljadega puu, mida kasvatatakse viljapuuna


Limicola falcinellus

pika noka ja lühikeste jalgadega väike lind Euraasia põhjaosas


Vaccinium vitis-idaea

nõmme- ja rabametsades kasvav igihaljas punaste hapude marjadega kääbuspõõsas

raba lähedal asuvates metsades kasvav taim, mille küljes on väikesed punased marjad


Daucus sativus

köögiviljana kasvatatav sulgjate lehtede ja hrl oranžika pikliku juurikaga rohttaim


Trioza viridula

väike kollakasroheline noori porgandilehti kahjustav putukas


Allium ampeloprasum var. porrum

köögiviljana kasvatatav lehtedest moodustunud varrega rohttaim, millest toiduks kasutatakse sibulast mahedama maitsega vart


Myrica gale

soodes kasvav väikesi urbi moodustavate õitega madal lõhnav põõsas, mida on kasutatud koduõlle valmistamisel humala aseainena


Spheniscus demersus

Aafrika lõuna- ja edelaranniku pingviin, kellel on silmade kohal roosat värvi näärmed


Equus caballus przewalskii

ulukhobune, kes 1960. aastatel loodusest hävis, kuid keda tänu loomaaias ja kasvanduses peetud isenditele on alates 1990. aastatest loodusesse tagasi viidud


Blatella germanica

peamiselt soojades ruumides elutsev pruunikas lame putukas

pruun putukas, kes elab peamiselt soojades ruumides


Sylvia communis

hallikaspruuni ülapoolega väike puistutes ja põõsastikes elutsev lind


Lagenaria siceraria

Aafrikast pärit peamiselt troopikas kasvav valgete lõhnavate õite ja eriti vastupidava kestaga pirnjate viljadega taim


Brachychiton

Austraalias kasvav jämenenud tüve ja kellukjate õitega puu


Tricholomopsis

sageli kändudel kasvav punaka kübara ja kollase lihaga söödav seen


Eremotes ater

peamiselt niisketes okaspuumetsades puitu kahjustav läikivmust mardikas


Flammulina velutipes

kändudel ja lehtpuudel kasvav mesikollase kuni oranžikaspruuni kübaraga talvine söödav seen


Monochamus

pikkade tundlatega mardikas, kelle tõugud kahjustavad raiutud okaspuid


Trypodendron

puidus elav kirjude kattetiibadega mardikas, kelle tõugud toituvad käiguseintel arenevast seeneniidistikust


Aloe arborescens

Lõuna-Aafrikast pärinev lihakate lehtedega kõrge taim, Eestis kuni meetrikõrgune toataim


Capra aegagrus

suurte kõverate sarvedega sõraline Egeuse mere saarte, Edela-Aasia ja Kaukaasia mägialadel


Milvus milvus

rongasuurune pealt punapruun, altpoolt roostepruun röövlind


Lynx rufus

kodukassi meenutav Põhja-Ameerika punakaspruun tumedatähniline ilves


Falco vespertinus

hallika vöödilise sulestikuga, roostepunase noka, silmade ja jalgade ümbrusega lind


Xerocomellus chrysenteron

tammede all kasvav sametja hallikaspruuni kübara ja punaka jalaga söögiseen


Branta ruficollis

tundras pesitsev roostepruunide pea külgede ja rinnaesisega lind, Eestis haruldane läbirändaja


Rhodichthys regina

Atlandi ookeanis elunev kullesetaoline kala


Entoloma

helehallikaspruuni õhukese kübaraga hrl mittesöödav või mürgine seen


Ribes rubrum

aias kasvatatav punaste marjadega lehtpõõsas

põõsas, mille küljes kasvavad väikesed punased marjad


Salix purpurea

Lõuna-Eestis kasvav piklike lehtede ja punakate võrsetega põõsas või puu


Erythroxylum

troopikas ja lähistroopikas kasvav punaka puiduga igihaljas lehtpuu või -põõsas


Serica brunnea

hele punakaspruun liivaste alade mardikas


Vulpes vulpes

punakaspruun, pika koheva saba, terava koonu ja kikkis kõrvadega loom

koera moodi metsloom, kellel on punane karv ja suur saba


Quercus rubra

Põhja-Ameerikast pärinev sügisel punaseks tõmbuvate läikivate tumeroheliste lehtede ja tõrudega puu


Origanum

kuivades kohtades kasvav väikeste lillade või roosade õitega lõhnav ravim- ja maitsetaim


Hesperiidae

sugukond suhteliselt suurepealisi päevaliblikaid


Radix

teatud tigu põhjapoolkera mageveekogudes


ductus ejaculatorius

eesnääret läbiv juha, mille kaudu sperma paiskub kusitisse


Micromesistius poutassou

kujult heeringat meenutav Atlandi ookeani põhjaosa kala


Asteroideae

alamsugukond korvõielisi taimi, mille õisiku või selle keskosa moodustavad putkena kokku kasvanud kroonlehtedega õied (siia kuuluvad nt kassikäpp ja karikakar)


Insecta

kuue jalaga lülijalgne, kolmeosalise kehaga selgrootu loom

väga väike loom, kellel on kuus jalga, näiteks kärbes, mesilane või sipelgas


Insectivora

selts peamiselt selgrootutest toituvaid pisiimetajaid, kellel on ninast ja ülahuulest moodustunud kärss ning lühikesed ühetaolised teravad hambad


Ophrys

kirjude, suuri putukaid meenutavate õitega peamiselt Vahemere maade rohttaim


Fuligo septica

kollase limastiku ja pruunide eoslatega algeline organism, Eesti tuntuim limak


Ixodes

väike paljuliigiline putukas, kes imeb kärsa abil loomade või inimeste verd ja võib kanda nakkushaigusi

väike putukas, kes imeb loomade või inimeste verd ja võib kanda nakkushaigusi


Sitta europaea

sinihalli seljasulestiku ja lühikese tugeva sabaga värvuline, kes otsib puudelt toitu


Puma concolor

Ameerikas elutsev kollakaspruuni karvaga suur kaslane


Chrysopelea

puudel elav, liuglennuga puult puule liikuv madu Indias ja Kagu-Aasias


Dendrelaphis

Aasias, Austraalias ja Uus-Guineas elav sale suuresilmaline madu, kes suudab puult puule pikki hüppeid sooritada


Lymexylidae

sugukond öise eluviisiga mardikaid, kelle vastsed uuristavad surnud puusse käike


acetabulum

puusaluus olev süvend reieluupeaga liigestumiseks


Alces alces

Euraasia ja Põhja-Ameerika metsaalade suur pikkade jäsemete ja kõrge turjaga sõraline

suur metsloom, kellel on pikad jalad ning madalad suured sarved


Lucanus cervus

Euroopa suurim, hirve sarvi meenutavate lõugadega mardikas


Seseli

mitmekordselt sulgjate lehtede ja valgete või punakate sarikais õitega lubjalembene rohttaim


Epilobium angustifolium

teeservadel, raiesmikel ja põlendikel kasvav pikkade kitsaste lehtede ja lillakaspunaste õitega kõrge rohttaim


Cladina

maapinnal kasvav valkjas kähar samblik, mida söövad põhjapõdrad


Stella Polaris

hele täht taevasfääri põhjapooluse lähedal Väikese Vankri tähtkujus


Eptesicus nilssonii

külmema kliimaga kohastunud, Eestis tavaline nahkhiir


Balaenoptera borealis

laialt levinud, kuid Arktikas ja Antarktikas jäävälju vältiv suur vaal


plexus

närvikiudude, ka vere- või lümfisoonte hargnemisest ja ühinemisest kujunev võrgutaoline moodustis


Fucus vesiculosus

meres elutsev, kividele kinnituv õhupõitega pruunvetikas


Echinococcus granulosus

eeskätt põhjapoolkeral levinud väike ussnugiline, kes parasiteerib loomade kehas, kuid võib nakatada ka inimest


Physa

õhukese vasakule keerdunud munaja kojaga mageveetigu


Rubus caesius

kiviaedade ja põldude ääres kasvav sinakasmustade hapukate viljadega põõsas


Agriolimax agrestis

aia- ja põllukultuure kahjustav kojata tigu


Pluvialis apricaria

lagerabas pesitsev, põldudelt toitu otsiv vilistava lauluga tuvisuurune rändlind


Emberiza hortulana

kultuurmaastikel elutsev varblasest väiksem helepruuni ülapoolega lind


Vicia faba

põllul ja aias kasvatatav neljakandilise tugeva püstise varre ja suuri söödavaid seemneid sisaldavate kauntega rohttaim


Acer campestre

tiheda võraga ja enne varisemist kollaseks värvuvate lehtedega puu, Eestis ilupuu või -põõsana


Consolida

põldudel umbrohuna kasvav niitjate lehtede ja sinakaslillade kannusega õitega rohttaim


patella

pisike lapik luu põlveliigeses, mis liigub jala eespinnal põlve painutades ja sirutades


epicondylus

põnda lähedal olev luu esileulatuv osa, kuhu kinnituvad sidemed ja kõõlused


trabecula

(organismi kehas:) tugeva koega ühendus- või tugiosa


lien

kõhuõõne vasakus ülaosas paiknev pruunikaspunane elund, mis on vere varupaik ning lümfotsüütide ja immuunkehade tekitaja

vedaja või mõne muu asjasthuvitatud poole õigus hoida lasti kinni kuni nõutavate maksete kättesaamiseni kaubasaatjatelt või kaubasaajatelt


Arctia

kirju ööliblikas, kelle röövik tegutseb päeval rohttaimedel ja põõsastel


Helianthus annuus

suurte päikeseketast meenutavate õitega kõrgekasvuline rohttaim, mida kasvatatakse õli saamiseks, silo- või ilutaimena

väga pikk lill, millel on suur kollane õis. Päevalille õie keskmises osas kasvavad seemned, millest tehakse õli


Curculio nucum

väga pika kärsakuga pruunikashall mardikas, kelle vastsed (pähkliussid) arenevad sarapuupähklis


Nucifraga caryocatactes caryocatactes

okasmetsades elav mustjaspruuni valgetäpilise sulestikuga lind, kelle sügiseses toidus on tähtsal kohal sarapuupähklid


Juglans

lehtpuu või -põõsas, millel on söödava seemnega luuvili ja mille mõnd liiki kasvatatakse Eestis ilupuuna


Phalaris arundinacea

niisketel aladel kasvav roosaka pöörisega kõrreline taim


Otus

pruunika või hallika sulestikuga, sulgkõrvadega väike kakutaoline lind


uropygium

linnu nibujas kloaagist ülalpool asetsev kehaosa


glandula uropygii

(lindudel:) sulgede võidmiseks rasvataolist nõret eritav nahanääre


rectum

jämesoole viimane, enne pärakut paiknev osa


Cercopithecus

väike sihvakas, ümara pea ja lüheldase koonuga Aafrika ahv


Phoronida

hõimkond ussisarnaseid selgrootuid, kes elutsevad meredes endatekitatud orgaanilisest ainest torukestes


costa vera

vahetult rinnakuga ühenduv roie, inimesel 1.–7. roie


Pteria

limune, kelle lubikoda on väga paksu pärlmutrikihiga


Numida meleagris

Aafrika päritolu tume valgetäpiline või -triibuline kanaline


Argynnis paphia

altpoolt roheliste tagatiibadega täpiline suur liblikas


Tilia cordata

südajate lehtede ning kollakate lõhnavate õitega tugevakasvuline puu

suur puu, mille kollastest õitest tehakse teed


Papilio machaon

suur, valdavalt kollane päevaliblikas, kelle tagatiibade serv ulatub pikalt välja


Primula farinosa

roosakaslilla kerakujulise õisikuga niidulill


os metatarsale

üks viiest lühikesest toruluust pöias kanna ja varvaste vahel


Fagus

põhjaparasvöötmes kasvav nahkjate lehtede ja halli sileda koorega puu, Eestis pargipuu


trochanter

(inimesel:) reieluu ülaotsa tugevasti väljaulatuv nukk, millele kinnituvad lihased


Calamagrostis neglecta

soodes ja sooniitudel kasvav kitsa õisikuga kõrreline rohttaim


Thesium ebracteatum

lubjarikastel niitudel poolparasiidina teistel niidutaimedel kasvav kitsaste lehtede ja väikeste õitega kollakasroheline rohttaim


Podiceps

paksusuleline veelind, kes ujub ja sukeldub väga hästi, kuid lendab kehvasti (nt tuttpütt, sarvikpütt)


Chelifer cancroides

raamatute vahel, lahtise tapeedi all vm elutsev väike suurte sõrgadega ämblikulaadne putukas


Rubus chamaemorus

rabades, rabastunud männimetsades kasvav mesikollaste söödavate viljadega rohttaim


Falco peregrinus

rabadel elutsev kiire lennuga, väiksematest lindudest toituv röövlind


Rheum

köögiviljana kasvatatav hapukate varte ja suurte lehtedega aiataim


Raphia

Aafrikas, Madagaskaril ja Ameerikas kasvav lühikese tüve ja väga pikkade lehtedega palm


chalazion

silmalau rasunäärme ummistus, mille korral tekib silmalau sees sõlmjas moodustis (lauääre läheduses)


nucleus

raku osa, mis sisaldab kromosoome, on ümbritsetud membraaniga ning säilitab pärilikku materjali


Bunias orientalis

umbrohuna kasvav kollaste õitega 50 cm kuni meetri kõrgune rohttaim


Varicorhinus

(eriti Aasia) jõgede ja järvede karpkala


Anthus petrosus

tumepruun, mustade või tumelillade jalgadega rannaalade lind, Eestis haruldane läbirändaja


Trifolium fragiferum

rannaniitudel kasvav valget ristikut meenutav rohttaim


Triglochin maritimum

mererannal ja rannaniitudel kasvav peenikeste pikkade lehtede ja tiheda õisikuga rohttaim


clavicula

rinna eesmises ülemises osas paiknev S-kujuline peenike paariline toruluu


Carcinus

rannaalade rohekas (maitsva lihaga) krabi


Brassica napus

sinakasroheliste lehtede ja eredate sinepikollaste õitega rohttaim, mida kasvatatakse õli- ja söödataimena


Cynoglossum

rannikualadel kasvav suurte teravatipuliste lehtedega hallikas pehmekarvane rohttaim


glandula cebacea

karvanääpsu avanev nahanääre, mis eritab nahka elastsemaks muutvat rasvataolist nõret


panniculus adiposus

(organismi kehas:) ülemäärane rasvkoe kuhjumine teatud piirkonnas


hippeastrum

Kesk- ja Lõuna-Ameerikast pärit suurte hrl punaste või valgete kellukjate õitega sibullill, Eestis toataim


Spinachia spinachia

väike pika peenikese keha ja ogalise turjaga merekala


Urtica urens

madalakasvuline heleroheliste kõrvetavate lehtedega rohttaim


Equisetum hyemale

kuivas metsas kasvav ilma oksteta kareda lülilise varrega rohttaim


Alopecurus

kareda pikliku rullikujulise õisikuga (timutit meenutav) kõrreline rohttaim


Carex vulpina

märgades paikades kasvav pika varre ja pika tiheda roostepruuni õisikuga rohttaim


canalis femoralis

kõhuõõnest reie ülaossa ulatuv kanal, kus paiknevad reie suured veresooned ja närvid


os femoris

puusa ja põlve vahel paiknev pikim toruluu


Reptilia

klass kõigusoojaseid peamiselt roomates edasiliikuvaid selgroogseid (nt madu, sisalik, kilpkonn)


regnum

mingi elusorganismide kooslus, kõik sellega seonduv

kõrgeim üksus elusa looduse süstemaatikas (nt taimeriik, loomariik)


Oryza

peamiselt troopika ja lähistroopika veelembene kõrreline rohttaim, mille kultuurliike kasvatatakse teraviljana

teatud teravili, millel on peenikesed piklikud valged või pruunid terad


Oryzomus

Ameerika lõunapoolsemates osades soiste alade läheduses elav väike näriline


Tetrapanax papyriferum

peamiselt Hiinas kasvav väike puu või põõsas, mille säsist valmistatakse riisipaberit


Ricinus communis

Aafrikast pärit õli- või ilutaimena kasvatatav mürgine suurte kastanit meenutavate lehtedega haraline põõsas või väike puu


obex

neljanda ajuvatsakese katte alaosas olev väike kolmnurkne kest


Lagarostrobos

Uus-Meremaal kasvav igihaljas peenikeste keerduvate lehtede ja kõva puiduga kõrge puu


Cudonia circinans

kuusikutes ja männikutes kasvav väikese kuplikujulise poolkeraja kübaraga söödav seen


ductus thoracicus

suur juha, mis kogub lümfi alakehast ja ülakeha vasakust poolest


sternum

rindkere eesseinas paiknev piklik lame luu, millele kinnituvad rangluud ja seitse ülemist roiet


pleura parietalis

rinnaõõnt vooderdav ja kopse kattev õhuke membraanitaoline kelme


papilla mammaria

rinnanäärme keskkohas paiknev pigmendilaigust väljaulatuv näsa, kuhu naisel avanevad piimajuhad


glandula mammaria

imetamise ajal piima eritav nääre naistel, inimese piimanääre


musculus ciliaris

lihas silmaläätse ümber, mis muudab läätse kumerust


processus transversus

selgroolüli lülikeha küljele suunduv paariline jätke


Trifolium

kolmeosaliste lehtede ja valgete või punakate nutitaoliste õitega rohttaim


sacrum

viie selgroolüli kokkukasvamisest kujunenud luu, mis koos puusaluudega moodustab vaagna


vertebra sacralis

üks nimmelülide ja õndraluu vahel paiknevatest selgroolülidest


regio sacralis

viie selgroolüli kokkukasvamisest kujunenud luu ja seda ümbritsev selja piirkond


Brassicaceae

sugukond taimi, millel on nelja risti asetseva kroonlehega õied (nt kapsas, põldsinep)


Squilla

küttimisviisi ja röövjalgade ehituse poolest röövritsikalisi meenutav vähk


Bufo viridis

kärnkonn, kelle oliivrohelisel seljal on silmatorkavad tumerohelised laigud


Cercopithecus aethiops

musta, valgete karvadega ääristatud näo ja rohekashalli kehaga elavaloomuline Aafrika ahv


Eremurus

rohkeõieline valgete, kahvatukollaste või roosade kobarõisikutega rohttaim, Eestis aiailutaim


Chlorophytum

peamiselt Aafrika troopikas ja lähistroopikas kasvav varretu rohttaim


Lebia

lapik eredavärviline lehetäidest toituv mardikas


Rana temporaria

pruunikirju ülapoole ja marmorja kõhualusega konn


Mergus serrator

varesesuurune kuklal kaheharulise suletutiga veelind


Allium oleraceum

kitsaste roheliste lehtede, roosakate kellukakujuliste õite ja väikese sibulaga rohttaim


Gallinago media

luhtadel pesitsev valgete sabasulgedega kurvitsaliste sugukonda kuuluv lind


Omocestus viridulus

suur roheline putukas, kellel on pikad tagumised jalad, kes hüppab väga kõrgele ja kes teeb väga kõrget häält


arcus costalis

rindkere eesmine alumine äär, mille moodustavad 7.–10. roide eesmised otsad


tuberculum costae

kühm, mis piiristab roidekeha roidekaelast


costa

rindkere paariline kaarjas skeletiosa, mis on taga kinnitunud selgroo, ees rinnaku külge


rhombencephalon

peaaju piirkond, mis koosneb väikeajust, sillast ja piklikajust


fossa rhomboidea

neljanda ajuvatsakese rombikujuline põhi


musculus rhomboideus

nelinurkne lame seljalihas, mis lähendab abaluud selgroole


Elaphe

nii kivisel pinnasel kui ka puu otsas hästi ronida oskav nastik


Corvus corax

põhjapoolkeral elutsev suur üleni must metalliläikeline lind


Festuca arundinacea

niisketel lammi- ja soomuldadel kasvav sitkete teravate lehtedega rohttaim


Panurus biarmicus

varblasest veidi suurem tiheda koheva sulestiku ja pika sabaga (ning isastel musta haberibaga) lind


Scatophagus

reostunud vett taluv ja lagunevatest heitmetest toituv väike kala Vaikses ja India ookeanis


Scatophaga stercoraria

sõnnikusse ja roojasse munev kollakas kärbes


Felis chaus

pisiimetajatest ja lindudest toituv jässakavõitu suhteliselt kõrgete jalgadega kass


Locustella luscinioides

roostikes pesitsev väike pruunikas lind, kelle ühetooniline laul meenutab ritsika sirinat


Pelecanus onocrotalus

soojematel maadel elutsev pika koguka noka ja veniva kurgupaunaga suur roosakahelgiline valge veelind

suur lind, kellel on noka all nahast kott, kus ta hoiab söögiks püütud kalu


Hibiscus rosa-sinensis

lõunamaadel kasvav suurte värvikate õite ja suurte läikivate lehtedega põõsas või puu, Eestis toataim


Rhodobryum roseum

puukujuliselt kasvav, tippu koondunud rosetina roosiõit meenutavate väikeste tumeroheliste lehtedega sammal


Uredinales

taimedel kogumikuna nugivad roostekarva eostega seened (nt harilik kõrrerooste)


Rosmarinus officinalis

Lõuna-Euroopast pärit nõeljate hallikate lehtedega igihaljas lõhnav poolpõõsas


Calamus

ogaliste lehtede ja väänduva puitunud tüvega igihaljas liaan või poolpõõsas


Rattus

inimkaaslejana kogu maailma asustav hiirest suurem pika sabaga näriline

pika sabaga väike loom, kes on suurem kui hiir


Rallidae

halvasti lendavate või lennuvõimetute lindude sugukond kurelaste seltsist (nt rääk, lauk)


Secale cereale

kõrreline rohttaim, mille teradest tehakse peamiselt leivajahu


Apera spica-venti

teeäärtes ja põldudel umbrohuna kasvav rohkete kõrte, laiuva pöörise ja sõkaldega rohttaim, harilik rukkihein


Centaurea cyanus

peamiselt viljapõldudel kasvav siniste õitega rohttaim

sinise õiega lill, mis kasvab põllu peal. Rukkilill on Eesti rahvuslik lill


Bromus secalinus

rukkipõllul umbrohuna kasvav kõrreline rohttaim


Crex crex

punakaspruun hakist väiksem rändlind, kes häälitseb rääksuvalt ja elab peidus


Rungia klossii

Aasiast pärit, välimuselt basiilikut meenutav maitsetaim, millel on hõrk seene lõhn ja maitse


Tetragonia expansa

Austraaliast, Uus-Meremaalt ja Polüneesiast pärit lihavate kolmnurksete lehtedega üheaastane madala puhmana kasvav rohttaim, mille noori lehti ja võrseid kasutatakse toiduks, uusmeremaa spinat


os quadratum

teatud koljuluu selgroogseil (nt lindudel, roomajatel)


Malacosoma neustria

ookerkollaste või pruunide eestiibadega karvane liblikas, kelle röövik kahjustab peamiselt viljapuude õisi ja lehti


Tridacna

troopikameredes elav tugeva kojaga hiidkarp, kelle pinnal elab miljoneid vetikaid


Anas querquedula

tagasihoidliku pruunikashallika sulestikuga väike part


Clupea harengus membras

ainult Läänemeres elutsev heeringast väiksem parvekala, Eesti tavalisemaid söögikalu

heeringast väiksem kala, kes elab meres. Räim on üks tavalisemaid kalu, mida Eestis süüakse


Dreissena

mage- ja riimvees elutsev merelise päritoluga karp


Ectopistes migratorius

Põhja-Ameerikas hiiglasuurte parvedena esinenud, kuid nüüd väljasurnud tuvi


Ravenala madagascariensis

igihaljas palmitaoline puu, mille lehetuppedesse kogunevat vihmavett on kasutatud janu kustutamiseks


Bacillariophyceae

klass üherakulisi ränikestaga organisme (protiste)

varasema käsitluse järgi hõimkond üherakulisi või koloonialisi ränikestaga vetikaid


Turdus

maas hüpates kulgev hrl pruuni ja halli sulestiku ning pika sabaga lind rästaslaste sugukonnast (nt musträstas, hoburästas)


Acrocephalus arundinaceus

roostikes pesitsev oliivpruuni sulestiku ja valju karedahäälse lauluga lind


Vipera berus

suhteliselt lühikese ja jämeda keha ning lameda kolmnurkse peaga mürkmadu, kelle seljal on siksakiline triip

lühikese ja jämeda kehaga mürgine madu, kelle pea on lame ja kolmnurga kujuga ning kelle selja peal on teatud kujuga triip


Hydroprogne caspia

erkpunase suure noka ja musta lagipeaga varesesuurune lind


Anas strepera

pruuni selja ja musta-valgeviirulise alakehaga veelind, Eestis suhteliselt harv pesitseja


Ammophila sabulosa

kaevurherilane, kes muneb öölaste röövikutesse, hävitades need


Formica sanguinea

suur pruuni või musta tagakeha ja punase rindmikuga väga agressiivne sipelgas


Cumulus

püstsuunas arenev tihe tasase alusega rünkakujuline madal pilv


Cumulonimbus

massiivne rünkakujuline sajupilv, millega võivad kaasneda äike ja tugev vihmasadu


Brassica rapa oleifera

rapsile lähedane kollakasroheliste karvaste lehtedega rohttaim, mida kasvatatakse õli- ja söödataimena


Pristiophorus

kahe küljega saagi meenutava ninamikuga väike (kuni 1,5 m) hai


sutura serrata

luid siduv sidekoekiht, kus külgnevad luupinnad on ebatasased (nt ajukolju luude vahel)


Pithecia

laianinaline ahv Lõuna-Ameerika vihmametsades


Fraxinus

raske, kõva ja elastse puiduga paljuliigiline lehtpuu või -põõsas


Rhinanthus osiliensis

kollaste õitega poolparasiitne taim, mille vartel on omapärased näärmekarvad ning mis ammutab teiste taimede toitaineid, kinnitudes nende juurtele


Lutra lutra

mageveekogude kaldaalade pruunikarvaline, pika lapiku saba ja ujulestadega loom


Schoenocaulon officinale

Kesk- ja Lõuna-Ameerikast pärit kollaseõieline sibultaim, mille seemned sisaldavad tugevatoimelisi alkaloide


vertebra caudalis

selgroo lõpposa, mis koosneb 3–5 liitunud sabalülist


Geophilus

sadajalgsete hulka kuuluv kollane või punakas hulkjalgne


Chilopoda

hulkjalgsete alamklass, kus looma igal kehalülil on üks paar jalgu (siia kuuluvad nt kivihark ja sadajalg)


articulatio sellaris

kahes suunas liikuv liiges, milles liigesepinnad on sadulakujulised ja teineteise suhtes risti (nt pöidla randme-kämblaliiges)


Carthamus tinctorius

kollakasoranžide õitega õlitaim (varem ka värvitaim) Vahemere maades, Aasias ja Aafrikas, üks vanimaid kultuurtaimi


Crocus sativus

Kreetalt pärit lillade vm värvi õitega sibullill, mille õitest saadakse safranit


lobus

elundi suuremal või vähemal määral eristatav osa (nt ajus, kopsus, näärmeis)


lobulus

elundi suuremal või vähemal määral eristatav väike osa, väike sagar (nt ajus, kopsus, näärmeis)


Aerodramus

pääsukesega sarnanev Kagu-Aasia ja Polüneesia lind


Lactuca

köögiviljana kasvatatav mahlakas väike rohttaim

taim, mille suuri rohelisi lehti inimesed söövad


Milium

leht- ja segametsades kasvav laiade hallikasroheliste lehtede ja laiuva pöörisega kõrreline rohttaim


Eurhynchium

niisketes salumetsades kasvav harali okstega kohev sammal


Stellaria nemorum

salumetsades kasvav karvaste, kergesti murduvate varte, karvaste pikkade lehtede ja väikeste valgete õitega rohttaim


Trombidium

sarlakpunane tihedakarvaline väike ämblikulaadne


Santalum

Kagu-Aasiast Austraaliani kasvav puu, millelt saadakse väärtuslikku puitu ning lõhnavat eeterlikku õli


Tylopilus felleus

pruunika kübaraga mittesöödav sappmõru maitsega seen


vesica biliaris

maksa alumisel pinnal olev õõneselund, millesse koguneb sapp


Corylus

Euroopas ja Põhja-Ameerikas levinud pähkleid kasvatav lehtpõõsas või -puu

puu või põõsas, mille küljes kasvavad pähklid


Sardinella

väike sardiinile lähedane troopika- ja lähistroopikamerede kala


Apiaceae

sugukond kaheidulehelisi rohttaimi, mille õied asetsevad sarikatena ja millel on torujad varred


arcus zygomaticus

sarnaluu ja oimuluu jätketest moodustuv kaar


os zygomaticum

paariline luu, mis moodustab sarnakaare ja silmakoopa külgseina


Viola cornuta

Püreneedest pärit lillade ja kollaste õitega (võõrasema meenutav) aialill


Antipathes

soojade merede madalvees esinev sarvja toesega organism


Coretus corneus

suure lameda keerdunud kojaga ja niitjate kombitsatega mageveetigu


Cirsium oleraceum

pehmete lehtedega suur ja lopsakas taim, mis kasvab niisketes kohtades


Calystegia

kassitapule lähedane väänduva varre ja valgete või roosade õitega rohttaim


Equus

eeslitaoline vöödiline loom Aafrika savannides, poolkõrbetes ja mägialadel

mustade ja valgete triipudega eesli moodi loom


Zebrina

troopilisest Ameerikast pärit ilutaimena kasvatatav lamanduvate või rippuvate varte ja triibuliste lehtedega rohttaim


Cedrus

Vahemere mail ja Himaalajas hrl mägedes kasvav kõrge igihaljas okaspuu, millel on püstised munajad käbid


ductus deferens

mehe ja isasloomade torujas suguelund, mille kaudu sperma liigub munandimanusest purskejuhasse


vesicula seminalis

kusepõie taga paiknev paariline elund, mis valmistab sperma koostisesse kuuluvat nõret


Messor

taimeseemnetest toituv soojade kuivade alade sipelgas


funiculus spermaticus

mehe munandi kubemekanalis paiknev seemnejuha koos vere- ja lümfisoonte ning närvidega


Tricholoma saponaceum

teatavate heinikute hulka kuuluv seen, kupatatult söödav


Sepia

meres elutsev värvust muutev ja enda varjamiseks tumepruuni sekreeti väljapaiskav selgrootu loom


Rachycentron canadus

troopiliste ja lähistroopiliste rannikumerede torpeedoja kehaga röövkala


Sesamum

troopikas ja lähistroopikas kasvav rohttaim


os sesamoideum

(organismi kehas:) väike poolkerajas luuke liigesekapslit ületava lihase kõõluses kinnituskoha lähedal


Selaginella

peamiselt niisketes troopikametsades, aga ka Eesti soodes kasvav sõnajalga meenutav eostaim


Vertebrata

kõrgema närvisüsteemiga loomad, kelle kere sisetoeks on selgroog, mis on ühenduses koljuga, keelikloomade hõimkonna suurim alamhõimkond


Evertebrata

rühm loomi, kellel puudub luust koosnev sisetugi ja kes seega ei kuulu selgroogsete alamhõimkonda


medulla spinalis

selgrookanalis paiknev kesknärvisüsteemi osa


pinna dorsalis

kala (ka mõnede vaalade) paaritu seljapealne uim


ordo

(taime- ja loomasüstemaatikas:) klassist väiksem ja sugukonnast suurem üksus


Schoenus

madalsoodes kasvav juurmiste lehtedega rohttaim


Cariama cristata

hallikaspruun pikajalgne avamaastiku lind Lõuna-Ameerikas


Seriola

suur soojade merede toiduks püütav tuunikalale sarnanev kala


Pleurotus

surnud ja elusatel lehtpuudel kasvav kandseen, mille liikidest on tuntuim austerservik


Setcreasea

Põhja-Ameerika lõunaosas kuivadel aladel kasvav lamanduvate punakate vartega rohttaim, Eestis toataim


Vitellaria paradoxa

Aafrikas kasvav igahaljas troopiline puu, mille rasvarikastest viljadest saadakse võiseemnikuõli ehk <eki-foreign>shea</eki-foreign>-võid


Allium cepa

köögiviljana kasvatatav kibeka maitsega taim, mille mugul kasvab maa all


bulbus

mõnede taimede maa-alune soomustega kaetud vars (nt nartsissil, tulbil, lumikellukesel)


textus conjunctivus

hajusaist rakkudest ning rohkest rakuvaheainest koosnev loomne kude, mis toidab ja kaitseb organismi (nt rasvkude, veri) või toestab pehmeid kudesid, lihaseid ja skeletti (nt luukude)


Cymbopogon

troopikas ja lähistroopikas kasvav kõrreline rohttaim, tähtis eeterliku õli kultuur, mille mõne liigi sidrunilõhnalisi ja -maitselisi lehti kasutatakse toiduna


Citrus limon

Indiast pärit suurte roosakate õite ja helekollaste, kibeka maitsega mahlakate tsitrusviljadega (sidrunitega) igihaljas puu


Sus

hrl sellest liha saamiseks aretatud koduloom

loom, keda inimesed kasvatavad, et liha saada


bulbilla

lehekaenlas või õisikus arenev väikese sibula kujuline paljunemisorgan mõnel taimeliigil


Cichorium

siniste, helelillade või valgete õitega rohttaim


Orthoptera

selts putukaid, kellel on kitsad ja sihvakad eestiivad ning kes siristavad kuuldavalt


causa finalis

(metafüüsikas:) mingist otstarbest tulenev põhjus, asja eesmärk, otstarve mingis tervikus


Bombycilla garrulus

tundras ja taigas elutsev, pealael asetseva suletutiga hallikasroosa väike ilus lind, Eestis läbirändaja ja talikülaline


Coregonus

põhjapoolkera vetes elutsev maitsva lihaga kala


Thecla

põõsaste ja puude päikesest valgustatud lehtedel peatuv liblikas, kelle tagatiivad on soone kohal tugevasti välja ulatuva servaga (siilakuga)


Echinocactus

väikese keraja või sambataolise tugevasti astlalise varrega kaktus


Lappula myosotis

varemeil, liivikuil ja elamute läheduses kasvav rohttaim, millel on süstjad lehed ja hõredad sinised õiekobarad


nervus ophthalmicus

kolmiknärvi ülemine haru: pealae, silmade ja ninaselja närv


Euphrasia

niiskematel niitudel, metsa- ja teeservadel kasvav väike valkjate või lillakate õitega rohttaim, mida rahvameditsiinis on kasutatud silmahaiguste raviks


Smerinthus ocellatus

liblikas mustade silmlaikudega roosadel tagatiibadel


Anatis ocellata

lepatriinut meenutav valgega ümbritsetud täppidega mardikas


Cephalaspidomorphi

rühm selgroogsete hulka kuuluvaid lõugadeta angerjakujulisi kalu, kellest enamik on välja surnud


Sinapis

kollaste õitega rohttaim, mille eri liike kasvatatakse õli-, ravim- ja maitsetaimena


Anas platyrhynchos

pruuni sulestikuga, isastel violetselt sinaka kaelapiirkonnaga, umbes varesesuurune Eestis harilik veelind


Vaccinium uliginosum

rabaservadel ja soistes metsades kasvav sinakasroheliste lehtede ja siniste hallikirmeliste marjadega kääbuspõõsas


Zygopetalum

hrl siniselaiguliste huulõieliste õitega orhidee, käpaliste sugukonda kuuluv taimeperekond


Hepatica

laialt levinud hrl siniste õitega metsalill

siniste õitega lill, mis õitseb kevadel vara


Tarsiger cyanurus

umbes varblasesuurune lind, kelle saba ja ülapool on kirkalt sinised


Callidium violaceum

küttepuudes ja koorega ehituspuidus elutsev sinakas kahjurmardikas


Sinningia

värviliste, suurte ja sametiste kellukasarnaste õitega ja suurte, tumeroheliste karvaste lehtedega rohttaim, Eestis potitaimena


spiritus acidi formicici

sipelghappe piirituslahus, mida hõõrutakse nahapinnale verevarustuse tõhustamiseks


Myrmecophaga

Lõuna- ja Kesk-Ameerikas elutsev sipelgatest ja termiitidest toituv imetaja


Drepanocladus

niisketel niitudel ja madalsoodes kasvav pisikeste sirbikujuliste lehtedega sammal


Syringa

lillade, roosade või valgete lõhnavate õitega ilupõõsas või madal puu

madal puu, millel on lillad, roosad või valged õied


musculus rectus

teatud lihas kõhuseinas, reies või silmas


Sciadopitys verticillata

Jaapanist pärit, pikkade dekoratiivsete, kahe kaupa kokku kasvanud okastega igihaljas okaspuu


Tetrix

lühikeste tundlatega putukas, kellel ulatub jätke eesseljast tagakeha tipuni


auris interna

kõrva sisemine, välisest luu- ja seesmisest kilelabürindist koosnev osa oimuluus, milles paiknevad kuulmis- ja tasakaaluretseptorid


viscera

kõhuõõnes paiknevad elundid või siseelundid (tervikuna)


Aporocactus

Mehhikost pärit roomavate või rippuvate vartega kaktus


Scarabaeus

läikivmust mardikas, kes kariloomade väljaheidetest kerakesi voolib


Scolopendra

peamiselt soojadel maadel elav suur sadajalgne


Scorpius

sodiaaki kuuluv tähtkuju lõunataevas Linnutee vöös


Smilax

ogaliste varte ja plastjate läikivate lehtede ja punaste mürgiste marjadega heitlehine või igihaljas liaan või lehtpõõsas


Glycine

liblika tiibu meenutavate õitega soojalembene kaunvili, mille terad on väga toitvad


Ascaris lumbricoides

ümarusside hõimkonda kuuluv selgroogsete soolenugiline, hrl inimeses, koduseas vm loomas elutsev parasiit


Martes zibellina

Siberi taigas vm Aasias elutsev kehalt metsnugist meenutav, tumepruuni siidja karvaga loom


Suaeda

mererannikul ja poolkõrbes kasvav väike punakas üheaastane rohttaim


Saussurea

peamiselt Aasia mägistel aladel kasvav korvõieline rohttaim


Rorippa palustris

niisketes kohtades umbrohuna kasvav jämeda haruneva varre ja kahvatukollaste õitega rohttaim


Lycopodiella

soistel niitudel kasvav roomav, tõusvate harudega (sammalt meenutav) sõnajalgtaim


Picea abies f. palustris

väheldase kasvu ja külje peale kalduva ladvaga kuusk soistel aladel


Hammarbya paludosa

niisketel aladel kasvav väike tagasihoidlik pisikeste kollakasroheliste õisikusse koondunud õitega rohttaim


Halimodendron halodendron

peamiselt Aasia steppides ning kõrbetes kasvav hallikassiniste lehtede ja lillakate õitega heitlehine asteldega põõsas


villi intestinales

soole imendumispinda suurendavad väikesed näsad


Halimione pedunculata

soolakulistel rannaniitudel kasvav väike hallikas piklike lehtedega rohttaim


Lepisma saccharina

hõbedaste soomustega tiivutu putukas, kes elab soojas niiskes ruumis ja kahjustab toiduaineid ning riideid


Squamata

soomuskattega roomajate selts, millesse kuuluvad sisalikud ja maod


Echeveria

Ameerikas kasvav lihakate lehtede ja peene, otsast keerdus varre otsas roosade, kollaste või oranžide õitega kaktus või poolpõõsas


Placophora

klass merepõhjas elutsevaid merelimuseid, kelle lamedast kehast on pead raske eristada


Poyporus squamosus

hrl mahalangenud lehtpuudel kasvav laia kübaraga (söödav) seen


Epipactis palustris

soistel niitudel kasvav punaka varre ja hõredate valkjaspunakate longus õitega käpaline


Cirsium palustre

soistes vm niisketes kohtades kasvav purpurpunaste õitega ohakas


Equisetum palustre

niisketes kohtades ja teepervedel kasvav pisut kareda lülilise varrega mürgine rohttaim


Potentilla palustris

märgadel aladel kasvav varese jalgu meenutavate lehtede, tumepunaste õite ja maasikaid meenutavate viljadega poolpõõsas, tuntud ravimtaimena


Lactarius helvus

raba- ja siirdesoometsades kasvav vesise piimmahlaga roosakashallikas või pruunikaskollakas mittesöödav seen


Acrocephalus palustris

peamiselt põõsastikes ja kõrges rohus elutsev pruunika sulestikuga rändlind


Asio flammeus

soises avamaastikus elutsev maas pesitsev kakku meenutav lind


Thelypteris

paljuliigiline kogu maailmas levinud palja varre ja linnusulge meenutavate lehtedega sõnajalgtaim