lähtematerjal

materjal, mis on aluseks millegi valmistamisel, koostamisel vms


lähtepunkt

koht, kust teele asutakse, liikuma hakatakse


lähtuma

tegevuses midagi aluseks võtma, mingit seisukohta vms järgima

midagi aluseks võtma, mingit seisukohta järgima

millestki lähtuma, kuskilt v. mingist ajast pärit olema (EKSS)


läide

tuletegemisel alustuseks kasutatav hästi tuld võttev materjal (või aine)


läigatama

korraks, hetkeks läikima, (valgus)helki andma


läige

sileda, valgust hästi peegeldava pinna sära

millegi pinnalt aeg-ajalt helkiv värvivarjund

sööda jäljend õngedel, valati tinast või taoti vasest


läikima

(sileda pinna kohta:) valgust peegeldades särama, heledana paistma

sileda pinna tõttu tugevasti valgust peegeldama; vastu helkima


läikiv

selline, mis läigib, läikega (ka nt vastavate lehtedega taimede liiginimetustes)


läila

(maitse, lõhna kohta:) mesiselt, iiveldama ajavalt magus


läinud

(ajaliselt) käesolevale, praegusele vahetult eelnev


läinudaastane

eelmisel aastal toimunud või tehtud, eelmise aasta oma


läinudkevadine

möödunud (aasta) kevadel toimunud, tehtud vms


läinudsuvine

möödunud (aasta) suvel toimunud, tehtud vms


läinudsügisene

möödunud (aasta) sügisel toimunud, tehtud vms


läinudtalvine

möödunud (aasta) talvel toimunud, tehtud vms


läitma

tuld, leeki põlema panema
tuld või midagi muud põlema panema


läkastama

hrl mingi välise ärrituse mõjul kramplikult köhima

hrl. mingi välise ärrituse mõjul kramplikult köhima


läkiläki

allapööratavate kõrvadega karusnahkne talvemüts


läkitama

kedagi või midagi kuhugi või kellelegi saatma


läkitus

avalik üleskutse või kirjalik pöördumine kellegi poole


lällama

joobnuna pehmel keelel rääkima, laulujoru ajama vms (EKSS)


lämisema

tühja juttu rääkima, loba ajama, lobisema


lämmastik

põlemist mittesoodustav lõhnata, värvita gaas, omadustelt mittemetall, keemiline element järjenumbriga 7


lämmastikhape

väga mürgine, terava lõhnaga ja söövitav lämmastikku sisaldav vedelik, mis võib põhjustada tõsiseid põletushaavu


lämmastikulembene

(taimede kohta:) kasvupinnasena rohkesti lämmastikuühendeid sisaldavat mulda eelistav


lämmastikväetis

mineraalväetis, mida tarvitatakse taimede lämmastikutarbe rahuldamiseks


lämmatama

toimimist, tegutsemist takistama või võimatuks tegema


längu

poolviltusesse asendisse, (korratult) kallakile


längus

poolviltuses asendis, (korratult) kallakil


länik

pealt laienev kõrvade ning sangkaanega puunõu (kuni 10toobine) piima, või, silkude vm hoidmiseks ja kaasavõtmiseks

(kuni 10-toobine) pealt laienev väikeste kõrvadega ning sangkaanega puunõu piima, või, silkude vm. hoidmiseks ja kaasavõtmiseks


läpakas

väike arvuti, mida saab endaga kaasas kanda


lärisema

(töötades) valju plekise kõlaga heli kuuldavale laskma

(mingi vea, rikke tõttu) ebapuhast kõla, heli andma


läristama

valju plekise kõlaga heli tekitama
sellise heli saatel sõitma, töötama vms
plärinat tekitama (EKSS)


lärm

valjud (läbisegi) helid ja hääled, hrl vali jutuvada, kisamine ja kilkamine


lärmakas

valju häälega, lärmav, rohket kisa-kära tekitav


lärmama

valjusti häälitsema, kisama või lärmi tegema


lärmitsema

kestvalt, läbisegi kisama, hõiklema vm viisil valjusti häälitsema


lärts

annab edasi vedela, püdela aine järsu liikumise heli

helijäljenduslik sõna, mis annab edasi lärtsu kõla, kui midagi kukub või langeb


lärtsama

püdela, vedela aine järsu liikumise heli tekitades paiskuma või paiskama


lärtsuma

korduvaid püdela, vedela aine järsu liikumise helisid tekitades paiskuma või paiskama


läte

põhjavee loodusliku väljavoolu koht maapinnal (hrl veega täitunud süvendina) või veekogu põhjas

koht maapinnal või veekogu põhjas, kust vesi sügavalt maa seest välja voolab


läti keel

balti keel, mida kõneldakse Lätis
Läti Vabariigi riigikeel


lätlane

Läti põhirahva liige
Läti kodanik või elanik
Läti päritolu inimene
Läti elanik


lätu

pehme, vormitu peakate
kulunud (vormist väljas) müts
vana kulunud ning vormitu müts


lävepakk

põrandast kõrgem pakk või selle mõtteline koht ukseava allosas


lävi

aistingu tekkimiseks vajalik ärrituse minimaaltugevus


lävima

teis(t)e inimes(t)ega infot ja mõtteid vahetama, hrl rääkides, kirjutades, ühiselt aega veetes vm moel


lääbakil

(lohakalt, lõdvalt) viltu, lamavas, rippuvas vms asendis


lääbakile

(lohakalt, lõdvalt) viltu, lamavasse, rippuvasse vms asendisse


lääge

(maitse, lõhna kohta:) mesiselt, iiveldama ajavalt magus


Läänekallas

Palestiina araabia omavalitsusala Jordani jõe läänekaldal


läänemaa

(tänapäeva demokraatlike tööstusriikide, nt Euroopa riikide, USA, Kanada kohta)


Läänemaa

maakond Lääne-Eesti mandriosas ja lähedastel saartel


läänemaine

lääneriikidest, hrl tänapäeva Lääne-Euroopast või Ameerikast pärinev, sealsele kultuurile omane


Läänemeri

Atlandi ookeani sisemeri Skandinaavia poolsaare ja Euroopa põhiosa vahel, ümbritseb Eestit põhjast ja läänest


lääneriik

Lääne-Euroopa riikide kohta, vahel ka USA ja Kanada juurde arvatud (EKSS)


Lääne-Sahara

territoorium Sahara kõrbe lääneosas, mille <eki-foreign>de facto</eki-foreign> on liidendanud Maroko


läänihärra

keskaegne mõjukas feodaal, maahärra, kellest sõltusid vasallid


läänimees

feodaal, kes sai senjöörilt sõja- vm teenistuse eest kasutamiseks maa-ala ja sellel elavad talupojad


läänlane

Läänemaa elanik
Läänemaalt pärit inimene


lääpama

lohisevate sammudega v. longates käima (EKSS)


lääpas

viltu asendis, teine külg madalam
viltu vajunud


lääs

ilmakaar, kuhu loojub päike (põhjast 90° vastupäeva)


läätsekae

silmaläätse osaline või täielik hägustumus


läätsteleskoop

teleskoop, mille objektiiviks ja okulaariks on valgust murdvad läätsed ning kus valgus läbib kogu optilise süsteemi ilma peegeldusteta

teleskoop, milles kasutatakse kujutise moodustamiseks läätse läbimisel valguse murdumist


lödi

pehme ja poolvedel, kujult vormitu, võdisev vms


löga

pehme ja märg, ebameeldiv poolvedel ollus


lögane

poolvedela, kleepuva ollusega koos, (vedelalt, kleepuvalt) porine või räpane

(ilma kohta:) ebameeldivalt vihmane, lörtsine


lönti

(välja veninult, vormi kaotanult) lotakile


löntis

(välja veninult, vormi kaotanult) lotakil


lönt-lönt

annab edasi lonkivat, mitte eriti reibast liikumist


löntsima

(pikemat maad) reipuseta, raske sammuga kõndima


lörin

vedelat ainet läbiva õhuvoolu heli
lörisemine, lörisev heli


lörisema

vedelat ainet läbiva õhuvoolu heli kuuldavale laskma


lörri

ebaõnnestunuks, nurjunuks, korrast ära
valel viisil tehtuna.


lörris

ebaõnnestunud, nurjunud, korrast ära
valel viisil, rikki läinuna.


lörts

väike kogus midagi püdelat, vedelat
vähese püdela aine järsu liikumise heli


lörtsima

kellegagi v. millegagi hoolimatult ümber käima.


lörtsine

niiske, vesise lumega, lumelörtsiga (kaetud)


lösakil

lõdvalt, lohakalt istuvas või lamavas asendis

(halvustava tähendusega) lohakalt pikali; lohakalt ripakil; lõdvalt istuvas või lamavas aendis (EKSS)


lösakile

(halvustava tähendusega) lohakalt ripakile; lõdvalt istuvasse või lamavasse asendisse (EKSS)


lösutama

laisalt, mõnuledes lamama, lösakil või ripakil olema


löts

(vesiselt, vormitult) pehme
lõtv, mitte pingul


löögikuul

(piljardis:) numbrita piljardipall nummerdatud pallide löömiseks auku


löögisagedus

(hrl ühendis <eki-foreign>südame löögisagedus</eki-foreign>:) südamelöökide arv minutis


löök

kiire jõuline käe- või jalaliigutus millegi pihta (ka mingi esemega)

vastav tehniline võte nt sportmängudes, poksis, vehklemises

see, kui keegi kasutab oma kätt, jalga või mingit eset, et teist inimest või asja jõuga tabada


löök allapoole vööd

alatu võte, kedagi või midagi rängalt kahjustav teguviis


löökfilm

väga populaarne, suure vaatajaskonnaga film


lööklaul

hetke muusikamoele vastav, hrl sentimentaalse sisuga levilaul


lööklause

paljukasutatav, moes olev sõna või ütlemine

üldtuntuks saanud tabav, lööv lause (EKSS)


löökpill

muusikariist, millel heli tekib löögist (nt trumminuiaga, sõrmedega lüües, üht instrumendi osa teise vastu lüües)

muusikariist, millel heli tekib löögist (näit. trumminuiaga, sõrmedega lüües, üht instrumendi osa teise vastu lüües


lööktööline

(Nõukogude ühiskonnas:) tööviljakuse tõstmise ning plaani täitmise ja ületamise võistluses osalev tööline

tööeesrindlane NSV Liidus peam. 1930.--1940. aastail (söekaevur Stahhanovi järgi)


lööm

käsitsi koos olles, hoope jagades tülitsemine, käsitsi kaklemine

(tülist alguse saanud) võitlus, kus teineteise vastu kasutatakse füüsilist jõudu


lööma

hrl kätt, jalga või mingit eset kiiresti ja jõuga millegi vastu liigutama

löögiga kedagi või midagi mingisse seisundisse viima või kuhugi liikuma panema


löömine

tüli, õiendamine, sekeldamine
löögiga heli tekitamine


lööve

allergia või teatud haiguste korral nahale tekkivad kublad, väikesed laigud, villikesed vms

punased täpid, mis mingi haiguse pärast nahale tekivad

haiguse puhul nahale tekkivad tähnid, laigud, villikesed vms (EKSS)


Lübecki õigus

keskaegse linna õigusnormid, mis kehtisid ligi sajas linnas (nt Lübeckis, Kielis, Tallinnas, Narvas)


lüdi

hrl pähkli või tõru (kausikujuline) tupp


lüheldane

üsna lühike (hrl kasvult, harvemini kestuselt)


lühemini

vähemate sõnadega, lakoonilisemalt (väljendudes)


lühend

sõna või sõnaühendit kirjas esindav täht või täheühend (nt <eki-foreign>a</eki-foreign> 'aasta', UFO)

sõna või sõnaühendi lühendamisel saadud (ka kõnes kasutatav) sõna (nt <eki-foreign>masu</eki-foreign> 'majanduslik surutis')

täht või mitu tähte, mis kirjutamisel asendavad mingit sõna või väljendit. Sõna <eki-foreign>number</eki-foreign> lühend on <eki-foreign>nr</eki-foreign>


lühendama

kestust või pikkust vähendama, lühemaks tegema


lühendnimetus

pikema nime või nimetuse lühendatud kuju


lühiaegne

selline, mis kestab või kehtib lühikest aega


lühidistants

lühike võistlusmaa jooksus, rattaspordis, ujumises vm


lühieataim

lühikese elutsükliga taim (nt põldmagun)


lühijutt

üsna vaba sisu ja vormiga lühike proosapala


lühikarvaline

lühikese karvaga (hrl kasside, koerte kohta)


lühike

püst- või rõhtsuunas suhteliselt väikese pikkusega


lühilaine

raadiolainete piirkond, kus lainepikkus on umbes 10–100 m (EKSS)


lühilugu

(hrl lühijutu, lühikese lugemispala kohta)


lühimaajooks

jooks lühidistantsil (kuni 400 m)
vastav spordiala


lühimaajooksja

(jooksus:) lühidistantsil treenija või võistleja


lühinägelik

(silmanägemisega seoses:) kaugele halvasti nägev


lühinägelikkus

nägemishäire, mille korral inimene näeb kaugemal asuvaid objekte häguselt, lähemal asuvaid aga selgelt

nägemishäire, mille puhul inimene näeb kaugemal asuvaid objekte häguselt, lähemal asuvaid aga selgelt


lühipala

(lühikese lugemispala, lühijutu, muusikapala vms kohta)


lühipealine

(inimese kohta, kelle kolju laius on üle 80 protsendi kolju pikkusest)


lühis

elektriseadme eri pingega osade vahel isolatsiooni läbilöögi, lülitusvea vm tagajärjel tekkinud rike, mis võib põhjustada tule- ja plahvatusohtu

elektriseadme rikkena v. lülitusveana tekkinud v. tahtlikult tekitatud tühiselt väikese takistusega ühendus elektriseadme eri pingega osade, seadme ja maa vms. vahel, lühiühendus.


lühisõnum

mobiiltelefonis või suhtlusvõrgustikus saadetav lühike tekstisõnum, mis kuvatakse ekraanil


lühitoimeline

(ravimi vm kohta:) lühikese toimeajaga, kiirendatud toimega


lühitutvustus

lühike kedagi või midagi tutvustav jutt, kirjutis, klipp vms


lükanduks

ilma hingedeta uks, mis liigub paralleelselt seina tasapinnaga üles või kõrvale

rullikutel, siinidel v ratastel seinaga paralleelselt liikuv uks


lükata-tõmmata olema

kellegi käsutada, juhtida olema, kellegi või harvemini millegi meelevalla all olema


lükati

liikuva keelega joonlauakujuline riist, mis võimaldab sooritada aritmeetilisi tehteid, leida trigonomeetriliste funktsioonide väärtusi vms


lükkama

tõuke, tõugete või pideva surumisega enda liikumise suunas või endast eemale liikuma panema

(jõudu kasutades) midagi või kedagi liikuma panema, tavaliselt endast eemale

tõuke, tõugete v. pideva surumisega kuhugi v. mingis suunas liikuma panema v. liikumas hoidma.


lüli

süsteemi, koosluse vm toimiva terviku üks (järjestikune, siduv) osa või lõik

üks järjestikku asetsevaist samalaadsetest kehaosadest


lülieos

iseseisva liikumisvõimeta eos paljudel seentel, seeneniidistiku tipus arenenenud eoste ahela osa


lülikaktus

lapikute lülidega varte ja lillakaspunaste õitega kaktus, Eestis toataimena

lüliliste vartega kaktus (Zygocactus e. Schlumbergera)


lülilukk

neetidega ühendatud metall-lattidest koosnev jalgrattalukk

tugevamast metallisulami lülidest koosnev lukk, tavaliselt tootja poolt spetsiaalses vutlaris, mida saab kinnitada joogipudeli aukudesse või kiirkinnitajatega raamile


lülima

elektriahela elemente ühendama või lahutama

mingit seadet, mehhanismi käivitama või seiskama, ka töörežiimi vms vahetama

mingit masinat või seadet nupu või muu asja abil tööle või seisma panema


lülisambakanal

lülikaartest ümbritsetud kanal, milles paikneb seljaaju (EKSS)


lülisammas

skeleti keskne osa, paljudest lülidest koosnev inimese jt selgroogsete keha põhitugi

rida väikseid omavahel ühendatud luid selja keskel


lümfadeniit

mõnede nakkushaiguste ja mädapõletikega kaasnev lümfisõlme(de) põletikuline seisund


lümfangiit

lümfisoonte põletikuline seisund, mis kaasneb mõnede nakkushaiguste ja mädapõletikega, ka põletustega

lümfisoonte ummistumine, mis kõige sagedamini on põletikuline


lümfikude

peamiselt lümfotsüütidest koosnev kude (nt lümfisõlmedes)


lümfisõlmepõletik

põletik lümfisõlmedes, mis on suurenenud


lümfogranulomatoos

lümfisõlmede suurenemisega algav raske haigus, lümfisõlmedest lähtuv pahaloomuline kasvaja


lünk

koht, kust miski puudub, on vahele jäänud või jäetud, ununenud vms

tühik, kust miski puudub, on vahele jäänud v. jäetud, kustunud, ununenud jne. (EKSS)


lüpsikari

lüpsilehmade kari (koos ajutiselt lüpsmise lõpetanud tiinete lehmadega)


lüpsikarussell

lüpsiplats, kus lüpstavad lehmad paiknevad ringikujulisel platvormil


lüpsilehm

lüpsev, piima andev lehm
lüpsev, piima andev lehm (EKSS)


lürbe

miski joodav
vedel ja lahja jook või söök


lüroeepiline

lüürilist ja eepilist laadi ühendav, nende vahepealne


lüsi

vars, mille külge kinnitub vikati tera
vikati vars


lüüa saama

(hävitava) kaotuse osaliseks saama, vastas(t)ele alla jääma


lüürasaba

Austraalias elutsev lüürakujulise sabaga (isaslinnul) varesesuurune metsalind


lüürik

lüürilise loome- ja tundelaadiga luuletaja või helilooja

lüüriline, tundelise loomelaadiga luuletaja (EKSS)


lüürika

üks ilukirjanduse kolmest põhiliigist, poeedi elamuste subjektiivne, vahetu kujutus hrl seotud kõnes


Lyme’i tõbi

puukide levitatav närvisüsteemi, liigeseid ja südant kahjustav nakkushaigus


ma

sõna, mida kõneleja kasutab endale osutamiseks


mA

elektrivoolu tugevuse mõõtühik, tuhandik amprit


maa

usulistes kujutelmades vastandina taevale ja põrgule


maa-ala

mingi piiritletud osa maismaast
mingi osa maast
teatud osa maast


maa-arhitektuur

väljaspool linna loodud ehitised (nt taluhooned, rahvamajad, kõrtsid, meiereid, raudteejaamad)

vastav kujundus- ja ehitusstiil teataval ajal


maabumissild

kerge konstruktsiooniga või ajutine rajatis paatide või väiksemate laevade sildumiseks

väike sillake, üle mille pääseb laevalt sadamasillale


maadam

(mõnikord irooniliselt või halvustavalt:) peenema olekuga (jõukam) naine

(endisajal:) kõrgemast soost või kõrgemal positsioonil olev abielus naine alamalolijate suhtes


maad ega ilma

(teadmise, arusaamise, märkamise kohta:) mitte vähematki, mitte midagi


maad ja ilmad kokku

märgib kõikvõimalikke aluseta lubadusi, oskuslikku valet


maad kuulama

eelnevalt (ääri-veeri) millegi kohta infot hankima


maadligi

(tihedalt) vastu maapinda või madalal(e) maapinna lähedal(e)

(tihedalt) vastu maapinda v. madalal(e) maapinna lähedal(e), maad ligi (EKSS)


maadlus

raskejõustikuala, kus kaks võistlejat püüavad teineteist haarete, seongute ja heidetega seljatada või teise üle punktivõitu saada

spordiala, kus kaks võistlejat proovivad teineteist teatud asendites hoida ja vastu maad suruda

raskejõustikuala, kus kaks võistlejat püüavad teineteist haarete, seongute ja heidetega seljatada v. teise üle punktivõitu saada


maadlusmatt

(ringikujuline) pehme matt, millel maadeldakse

hrl. ringikujuline (7–9 m läbimõõduga) pehme matt, millel maadeldakse (EKSS)


maaerakond

põllumeeste ja teiste maaomanike huve esindav erakond


maag

nõiakunsti ja võlumist valdav ja rakendav inimene

keegi, kellel on erilised võimed teha asju, mida päriselt pole võimalik teha


maagia

teatud salaõpetus, nõiakunst, mis seisneb kellegi või millegi üleloomulikul teel, mitmesuguste toimingute ja loitsudega mõjustamises


maagiline

nõiakunsti, müstika, loitsimisega vms seotud, sellele iseloomulik


maagiline seen

(hallutsinogeenset ainet sisaldavate seente, nt terava paljaku kohta)


maahaldjas

maa kaitsevaim, maaga seotud ja seda kaitsev haldjas (uskumuslikes kujutelmades)


maahärra

keskvõimust peaaegu sõltumatu feodaal 13.–19. sajandil


maailm

väljaspool Maad asuv maailmaruum (koos selles leiduvate objektidega)


maailmaaeg

rahvusvaheliste lepetega kehtestatud ülemaailmne ühtne aeg, mis põhineb ööpäeva tegelikul pikkusel

ülemaailmne ühtlusaeg; Greenwichi kohalik keskmine päikeseaeg (EKSS)


maailmajagu

suur kokkuleppeliste piiridega maismaa-ala, mis hõlmab mandri või selle osa koos lähedal asuvate saartega


maailmaklassiline

maailma tipptaset näitav, maailmaklassi kuuluv (hrl seoses spordisaavutustega)


maailmakodanik

inimene, kes tunneb end globaalse kogukonna liikmena ega soovi end püsivalt siduda ühe rahvuse ja riigiga


maailmakord

see, kuidas asjad on maailmas korraldatud

maailma poliitiline, majanduslik vms olukord


maailmakärakas

(väga kõva paugu või tugeva plahvatuse kohta)


maailmalinn

rahvusvaheliselt mõjukas suurlinn, hrl miljonilinn

rahvusvahelise tähtsusega suurlinn (EKSS)


maailmameister

mingi spordiala ülemaailmsete võistluste võitja


maailmameistritiitel

maailmameistrivõistluste võitjat tähistav tiitel


maailmameistrivõistlused

võistlused maailma parima võistleja või võistkonna selgitamiseks mingil spordialal

võistlused maailma parima võistleja v. võistkonna selgitamiseks teat. spordialal (EKSS)


maailmameri

maakeral maismaad ümbritsev soolase vee väli, mille moodustavad kõik mered ja ookeanid

maismaad ümbritsev maakera ühtne veeväli (EKSS)


maailmanäitus

rahvusvaheline suurüritus, kus enamik maailma riike tutvustab oma kultuuri, haridust, teadust, ettevõtluskeskkonda ja loodust

rahvusvaheline suurnäitus, kus paljud riigid tutvustavad oma mitmesuguste elualade saavutusi (EKSS)


maailmapuu

taevast, maad ja allmaailma ühendav vertikaalne telg mütoloogilises maailmakäsituses


maailmareis

väga pikk, suurele osale maailmast ringi peale tegev sõit (hrl laeva või lennukiga)


maailmareligioon

maailmas väga laialdaselt levinud usund (nt kristlus, islam, budism)


maailmaruum

kogu universumit hõlmav lõputu ruum väljaspool Maad koos selles leiduvate objektidega

väljaspool Maa atmosfääri asuv ruum, kus on tähed ja planeedid


maailma soojaks kütma

maailmas kõike hästi seadma
kõiki aitama


maailmasõda

sõda, millesse on haaratud mitme maailmajao riigid (ka suurriigid)

maailma paljusid riike (eriti suurriike ja riikide blokke) haarav sõda


maailmatark

väga tark inimene (hrl irooniliselt, rumala inimese kohta)


maailmavaade

tõekspidamiste ja arusaamade kogum, mis määrab inimese suhtumise maailmasse ja tema enda kohasse ning tegevusse selles


maailmavaateline

maailmavaatega seostuv, seda puudutav või sellest tulenev


maaisand

keskvõimust peaaegu sõltumatu feodaal 13.–19. sajandil


maaja

indiaani rahva liige Kesk-Ameerikas (peamiselt Yucatáni poolsaarel)


maaja keel

indiaani keel, mida kõneldakse Kesk-Ameerikas Yucatáni poolsaarel vm


maajalg

roomavate võsundite ja neerukujuliste lehtedega rohttaim, ka aiataim

neerjate lehtede ning roomavate võsunditega huulõieline rohttaim (Glechoma)


maak

metalle või nende ühendeid sisaldav mineraalne maavara

metalle v. nende ühendeid sisaldav mineraalne maavara


maakaabel

pinnasesse paigaldatav elektri- või sidekaabel


maakaart

maapinna vähendatud ja üldistatud tasapinnaline kujutis, mis näitab mitmesuguste objektide ja nähtuste paiknemist

maailma, riigi või linna vähendatud pilt, mille pealt saab vaadata mitmesuguseid objekte, näiteks teid, mägesid või jõgesid


maakaitseväelane

sõjaväelane, kes kuulub maaväkke ja tegutseb peamiselt maismaal, kaitstes riigi territooriumi


maakaitsevägi

väeüksused, mis tegutsevad maismaal ja kaitsevad riigi territooriumi (nt jalavägi, suurtükivägi, õhutõrje)

sõjaaegne vabatahtlikest koosnev ajutine kohalik väerühmitis mõnes riigis


maakauplus

maakohas asuv (väike) pood, kus müüakse hrl toiduaineid, alkoholi ja esmatarbekaupu


maakeel

eesti keel (kui hästi mõistetav ja omane keel)


maakerge

maakoore kerkimine mitmesuguste geoloogiliste protsesside toimel


maakirves

endisaegne kirvekujuline pika varrega tööriist maa, mätaste raiumiseks (nt ale- ja uudismaa puhastamisel)

kirvekujuline pika varrega tööriist maa, mätaste raiumiseks  (EKSS)


maakivi

rahvapärane nimetus Eestis rändkividena leiduvate kristalsete kivimite kohta, mida on kasutatud ehitusmaterjalina


maakler

lepingute sõlmimise vm õiguslike toimingute vahendaja, nt kinnisvaramaakler

inimene, kelle töö on aidata kinnisvara osta või müüa

lepingute sõlmimise vm õiguslike toimingute vahendaja, eriti kaubandustehingute alal (EKSS)


maaklerfirma

börsimaakleri teenuseid osutav, väärtpaberitehinguid tegev firma


maakoht

paik(kond) väljaspool linna
teat. paik(kond) maal. (EKSS)


maakond

riigi suurem piirkond, millel on oma kohalikud juhid

aj maakonna tsaariaegne nimetus, eriti Baltimail, kubermangu allüksus (EKSS)


maakotkas

suur tumepruun kotkas, kes pesitseb peamiselt rabades


maakul

suurima nägemisteravusega piirkond silma võrkkestal


maakultuur

maarahvale omane aineline ja vaimne kultuur


maakunst

1960. aastate lõpus alguse saanud kunstivool, milles kunstiteosteks on looduslikest materjalidest objektid vabas looduses

looduslikke materjale kasutav ning loodust oms maastikuvorme ümber kujundav kunst


maal

(lõuendile vm) maalitud pilt, värvidega loodud kahemõõtmeline kunstiteos

kahemõõtmelisel pinnal värvide abil kujutatu, maalitud pilt; maalikunsti teos.


maalapp

osa maast, mida kasutatakse inimtegevuses mingil eesmärgil


maaler

ehitiste ja konstruktsioonide pindade värvimiseks ettevalmistaja ja värvija

inimene, kelle töö on ehitusel seinu värvida


maalermeister

endisaegne meistripaberitega maaler
maalija


maaletooja

kaupade sisseveoga tegelev asutus või isik


maalihe

pinnasekihi varisemine, allalibisemine nõlval erosiooni mõjul


maalija

maalikunstnik või maalimist harrastav inimene

inimene, kes loob maali värvi ja intslit kasutades


maalikunst

kujutava kunsti liik, mille väljendusvahendid on värv ja kahemõõtmeline kujutamispind


maalima

värve ja pintslit kasutades pilti, maali tegema

värvide ja pintsliga millestki või kellestki pilti tegema


maalimistarbed

maalimiseks, maali tegemiseks vajalikud vahendid (nt värvid, pintslid)


maalimistehnika

kasutatavatest värvidest ja materjalidest olenev maali teostamise viis


maaling

seinale vms pinnale maalitud pilt või kaunistus


maalinn

(ringvalliga ümbritsetud) muistse linnuse nimetus Lääne-Eestis


maalipukk

jalgadel tugiraam maalitava pildi tarvis


maalised

(rahvameditsiinis:) nahahaigus, mille on saatnud maa-alused olendid või mis on põhjustatud kokkupuutest maaga (nt vistrikud, sammaspool, käsnad)


maalitehnika

maalikunsti liigitus teostusmaterjalide järgi


maamagnetism

Maa magnetväljaga seoses olevad magnetilised nähtused


maamees

maal elav, maatööd tegev mees (vahel ka üldisemalt maainimese kohta)


maamesilane

kilejate tiibade ja jässaka karvase kehaga ühiseluline putukas, kes hrl teeb pesa pinnasesse või samblasse

tiibadega putukas, kellel on madal ja tugev keha ning kes elab maapinna sees või samblas


maamuld

(poeetilisemas stiilis maa, mullapõue kohta, eriti matmisega seoses)


maamõõtja

maamõõtmise spetsialist
maamõõtmise spetsialist (EKSS)


maamõõtmine

hrl väiksemate maa-alade mõõdistamine ja kaardistamine

hrl. väiksemate maa-alade mõõdistamine (EKSS)


maanduma

(õhu-, kosmosesõidukite kohta:) maapinnale (vahel ka mujale) või mõne taevakeha pinnale laskuma

merelt vm. suuremalt veekogult randa, kalda äärde jõudma (veesõidukite kohta)


maandumiskoht

koht õhusõiduki või kosmoseaparaadi maandumiseks


maandumisleht

veebilehe vaheleht, kuhu inimene esimesena suunatakse ning mis hrl täidab üht konkreetset ülesannet (nt veebikampaania, küsitlus)


maanduselektrood

elektriseadmete maandamiseks maaga kokkupuutesse paigutatud elektrood või elektroodide kompleks


maaniline

väga kirglik, hulluslik, maaniaga seotud


maanina

merre või järve ulatuv maariba
väike piklik (kivine) neem (EKSS)


maantee

suurem, sõidukitele sobiv liiklustee väljapool linnu ja aleveid

lai tee, kus sõidavad autod, bussid ja teised mootoriga sõidukid

mootorsõidukitele (endisajal hobuveokitele) liiklemiseks sobiv tee


maanteevedu

maanteid ja muid kuivamaateid pidi toimuv reisijate- ja kaubavedu


maanõunik

Baltimaade rüütelkonna kõrgeima täidesaatva organi liige 17. sajandist kuni aastani 1917, Põhja-Eestis ka sellele eelnenud Maanõukogu liige

kreisi kõrgeim ametiisik Saksamaal (EKSS)


maapagu

võõrsil asumine, maapaos olek kodumaalt lahkuma sunnitud inimesena (põgenenud või sundkorras välja saadetud isikuna)


maapagulane

inimene, kes on oma kodumaalt siirdunud välismaale pakku rassist, usust, rahvusest, poliitilistest tõekspidamistest vms tuleneva tagakiusamise eest


maaparandaja

maaparanduse asjatundja
maaparandustööde tegija


maaparandus

põllu- ja metsamaa, pinnase ning maastiku olude parandamine majanduslikel, keskkonnakaitse vm eesmärkidel

selleks tehtavad kauaaegse mõjuga tööd (nt kuivendus, niisutus, mulla lupjamine)


maaparandustöö

maaparanduseks tehtav töö (kraavitamine, veekogude õgvendamine vms)


maapartei

põllumeeste ja teiste maaomanike huve esindav erakond


maapind

maakera tahke pealispind, pinnase pealmine kiht


maapirn

Põhja-Ameerikast pärinev kultuurtaim, mille juuremugulaid tarvitatakse toiduks või söödaks


maapood

maakohas asuv (väike) pood, kus müüakse hrl toiduaineid, alkoholi ja esmatarbekaupu


maapurjekas

kolmerattaline masti ja purjega kart maapurjetamiseks


maapõhja kiruma

kedagi või midagi väga ägedalt kiruma või maha tegema


maapõhja tampima

jõhkralt kohtlema, hävitavat hinnangut andma


maapõu

pealispinna alune maakoore osa, mida inimene kasutab nt seal asuvate maavarade ammutamiseks

pealispinna alune maakoore osa, mida inimene (eriti maardlatega seoses) kasutab


maapõueenergia

sügaval maapõues talletunud soojus, mida saab kasutada nt kütmiseks


maapõuevara

maapõues leiduv looduslik aine, mida saab majanduses (hrl töödelduna) kasutada


maapähkel

liblikatiibu meenutavate õitega (lähis)troopikapõõsa söödav seeme, mis valmib mulda tunginud kaunas

pähkel, millel on õhuke koor ja mis kasvab maa sees


maapähklivõi

röstitud ja jahvatatud maapähklitest valmistatud võie

Kooritud ja röstitud arahhisest valmistatud võie


maaradar

geofüüsikaline seade, mis raadiolainete impulsside abil kuvab pildi pinnase vm siseehitusest


maaraha

feodaalajal talupoja kasutuses olevalt maalt võetud rahamaks


maardla

kaevandamisväärne maavara kogum maakoores, maavara leiukoht

geoloogiliste töödega uuritud ja piiritletud ning riigi maavarade registris arvele võetud maavaralasundid


maareform

maaomandisuhete ulatuslik ja põhimõtteline ümberkujundamine

Agraarsuhete ja maavalduse vormide seadusandlik muutmine koos põllumajandusliku maa ümberjaotamisega (EKSS)


maarjajää

vees hästi lahustuv kootava toimega aine, väävelhappe kaksiksoola kristallhüdraat, mida kasutatakse nt rahvameditsiinis ja toiduainetööstuses


maarjakask

muhkliku tüve ja haruliste okstega arukase teisend


maarjalill

hrl aiailutaimena kasvatatav juurelähedaste lehtede ja valgete, roosade või punaste õitega madal rohttaim


maarjas

vees hästi lahustuv isomorfne kootava toimega aine, väävelhappe kaksiksoola kristallhüdraat.


maarjaskivi

mineraal, millest saadakse nt maarjast, alumiiniumoksiidi ja kaaliumsooli


maarjasõnajalg

niisketes segametsades kasvav lehterjalt asetsevate tumeroheliste lehtedega sõnajalgtaim

niisketes segametsades ja võsastikes kasvav lehterjalt asetsevate lehtedega sõnajalg (Dryopteris filix-mas)


maarohi

taim, mis sisaldab ravivalt või haigust ennetavalt toimivaid aineid või mida kasutatakse ravimi toorainena


maarott

(hrl meremeeste keelepruugis meresõidukogemuseta inimese, kuivamaamehe kohta)


Maasdam

Hollandi päritolu suurte aukudega lehmapiimajuust


maasikas

punaste magusate viljadega looduslikult kasvav või aedades kasvatatav madal rohttaim

aias või metsas kasvav taim, millel on pehmed punased marjad

ajutine sinikas inimese nahal, mis on sinna tekkinud suudlemise tulemusel


maasikmari

pehme punane mari, mille pinnal on seemned ja mis kasvab aias või metsas


maa sool

väga vajalik inimene, elu edendaja (varasemal ajal eriti õpetaja või üldse haritlaste kohta)


maast ega ilmast

(teadmise, arusaamise, märkamise kohta:) mitte vähematki, mitte midagi


maastik

maa-alal olevate looduselementide (pinnavormide, taimkatte) kogum

inimest, vaatajat oma vormide ja värvidega ümbritsev ala

kõik, mida sa mingil (eriti looduslikul) maa-alal näed

looduslikult ühtlase ilmega maa-ala, kus korduvad teat. pinnavormid, taimkatteüksused, inimtegevuse avaldused jms.


maastikuauto

halbadel teedel, teedeta maastikul vm rasketes tingimustes sõitmiseks mõeldud auto

erikonstruktsiooniga auto halbadel teedel, teedeta maastikul jm. rasketes tingimustes sõitmiseks


maastikujalgratas

halbadel teedel, teedeta maastikul vm rasketes tingimustes sõitmiseks mõeldud jalgratas

maastikuratas on jalgrattatüüp, mis on kohandatud sõitmiseks maastikul


maastikukaitseala

kaitseala eripärase maastiku säilitamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks


maastikukulgur

väike kolme- või neljarattaline sõiduk raskesti läbitaval maastikul sõitmiseks


maastikumaal

loodust, maakohta või linnavaadet kujutav maal


maastikupilt

loodust, maakohta v. linnavaadet kujutav maal


maastikupõleng

laialdane metsa, taimkatte või turbakihi põlemine


maastikuvibu

vabas looduses ja igal aastaajal kasutatav ilma sihikuta, lahtivõetav vibu


maastikuvööde

vööna ümber Maa asetsev ekvaatoriga paralleelne pinna laiutine osa, suurim maastikuline jaotus maakeral, millele on iseloomulikud sarnased looduslikud tingimused, geograafiline vööde


maastikuvöönd

vööna ümber Maa asetsev ala, mis eristub teistest aladest oma kliima, taimkatte, loomastiku, mullastiku vms poolest (nt taigavöönd, troopikavöönd), geograafilise vöötme allosa


maast-ilmast

(rääkimisaine, jututeemade kohta:) sellest ja teisest, läbisegi paljudest asjadest


maast-madalast

päris algusest peale, väikelapseeast alates


maasäär

setteist tekkinud pikk ja kitsas merre (või järve) ulatuv rannalähedane ala

geogr setteist tekkinud piklik merre (v. järve) ulatuv rannalähedane kuhjevorm (EKSS)


maatark

varasemaaegne maarohtudega, ka sõnadega arstija

maarohtudega, ka sõnadega arstija (EKSS)


maateadus

teadus, mis uurib Maa pinda ning looduslikke tingimusi, samuti tootmise paigutust ja iseärasusi eri maades ja piirkondades

teadus, mis uurib Maa pinda ja looduslikke tingimusi


maatoit

maal või talus ise kasvatatud toiduainetest valmistatud toit


maatriks

ridade ja veergudega ristkülikukujuline tabel, mis koosneb arvudest vm etteantud hulga elementidest (nt funktsioonidest, vektoritest)


maatriksprinter

printer, mis tekitab punktidest koosnevaid märke nõelte löögiga vastu värvilinti (tänapäeval vähe kasutatav)


maatulundusmaa

maa, mida kasutatakse põllumajandussaaduste tootmiseks või metsakasvatuseks või mis omab sellist potentsiaali

maakatastris arvestatav põllumajandussaaduste tootmiseks ja metsakasvatuseks ettenähtud maa, mille hulka arvestatakse ka katastriüksuse piires olev õuemaa ja muu maa vastavalt eksplikatsioonile


maatõus

maakoore kerkimine mitmesuguste geoloogiliste protsesside toimel


maavaha

kollakaspruun kuni must looduslik vaha, mis täidab naftaleiukohtade looduslikke tühemikke ja poorseid kivimeid


maavaim

maa kaitsevaim, maaga seotud ja seda kaitsev haldjas (uskumuslikes kujutelmades)


maavara

maapõues leiduv looduslik aine, mida saab majanduses (hrl töödelduna) kasutada

maakoores leiduv looduslik aine, mida on võimalik majanduses (ka töödelduna) tarvitada


maavoole

sulavetest läbiimbunud pinnasekihi allapoole libisemine igikeltsa alal

sulaveest läbiimbunud pinnase libisemine kallakul


maaväelane

sõjaväelane, kes kuulub maaväkke ja tegutseb peamiselt maismaal, kaitstes riigi territooriumi


maavägi

väeüksused, mis tegutsevad maismaal ja kaitsevad riigi territooriumi (nt jalavägi, suurtükivägi, õhutõrje)

relvajõud peamiselt maismaal tegutsemiseks (EKSS)


Maa-väline

väljaspool Maad olev, kosmose päritoluga


maavärin

peamiselt looduslikku päritolu maa-alused tõuked ja maapinna kõikumine

nähtus, kus maapind hakkab järsku liikuma ja värisema

peam. looduslikku päritolu maa-alused tõuked ja maapinna kõikumine


maaõli

looduslik maakoores leiduv mitmesugustest süsivesinikest koosnev hrl tume õlijas aine, üks olulisemaid maavarasid


Macau

erihalduspiirkond Hiinas Lõuna-Hiina mere rannikul


macho

mehelikku stereotüüpi nii välimuse kui käitumisega (liialdatult) rõhutav mees


madaam

(mõnikord irooniliselt või halvustavalt:) peenema olekuga (jõukam) naine

(endisajal:) kõrgemast soost või kõrgemal positsioonil olev abielus naine alamalolijate suhtes


madal

väikese kõrgusega, püstsuunas lühike, suhteliselt vähe ülespoole ulatuv

ümbrusest suhteliselt vähe ülespoole ulatuv

selline, mille tipu ja alumise osa vaheline kaugus on väike

madala veega ala meres, järves v jões (EKSS)


madalakasvuline

selline, mis ei kasva kõrgeks, väikese kõrgusega


madalakvaliteediline

selline, mis ei vasta nõuetele, halva kvaliteediga


madalaveeline

(veekogu kohta:) vee poolest väikese sügavusega, madala veega


madaldama

sügavuse, väärtuse, taseme, hääletooni poolest madalamaks tegema või vähendama


madalduma

sügavuse, väärtuse, taseme, hääletooni poolest madalamaks muutuma või vähenema


madalik

madalaveeline koht meres, järves või jões

suur, tasane pinnamoega maa-ala, mille kõrgus on kuni 200 m üle merepinna


madallähe

lühimaajooksude start madalast asendist (võistlejad on kummargil ning käed toetuvad maapinnale)


madalmeri

mandrilava kohal asuv rannaäärne madal meri sügavusega kuni 200 m


madalmolekulaarne

(keemilise koostise kohta:) väikese molekulmassiga molekulidest koosnev


madalreljeef

skulptuurteos, kus kujutised asetsevad pinnalähedaste kõrgenditena


madalrõhkkond

pilvist ja sajust ilma kujundav õhukeeris, mille keskmes on õhurõhk madalam kui äärtes


madalrõhulohk

madalrõhuala (allapoole) väljaveninud või väljasopistunud osa


madaluke

päris madal, madalavõitu (hrl kõrguselt)


madarapunane

värvmadara juurtega värvimisel saadud punane

värvmadara juurtest saadud tuhm punakaspruun pleekimiskindel värv, kasutati villa, lõnga ja linaste esemete värvimiseks


made

trepi (ka trepikoja) osa kahe trepikäigu vahel (ja viimase trepikäigu peal)

aida (vm hoone) palkidest v laudadest platvormi moodi trepipealne (EKSS)


madin

lööming, võitlus, rüselus vm äge (mürarikas) tegevus

kerge müdin, mütsumine, kobin vm. müra (eriti jooksmise kohta) (EKSS)


madis

leebe kirumissõna, mida kasutatakse millegi või kellegi üle pahandades, midagi taunides, harvemini imestuse või üllatuse korral


madjar

Ungari põhirahva liige
Ungari kodanik või elanik
Ungari päritolu inimene


madrats

voodis küljealuseks olev pehme täidisega riidekott

magamisaseme (teisaldatav) pehme täidisega aluskott.


madrusesärk

madruste ristitriibuline pikkade käistega särk


madu

loogeldes liikuv pika jalgadeta kehaga soomuseline roomaja (nt rästik, boa, kobra)

pika kehaga loom, kellel on selgroog, aga ei ole jalgu

pika rulja jalutu kehaga siueldes liikuv soomuseline roomaja


madujas

ussi meenutav, nt ussina pikk ja painduv


madu oma rinnal soojendama

sellise inimese eest hoolitsema, kes hiljem alatuks või tänamatuks osutub


madu-uss

väiksem madu (hrl Eestis elavate madude, rästiku ja nastiku kohta)


maestro

helikunstniku vm kunstniku austav nimetus

meister (helikunstnike, harvemini muude kunstnike austav nimetus) (EKSS)


maffia

mingit eluala mitteametlikult valitsev või valitsema pürgivate organiseeritud kuritegevuslike jõukude ühendus

terroristlik salaorganisatsioon Sitsiilias vm.; mingit eluala valitsev v. valitsema pürgiv rühmitis


maffiaboss

täpselt paika pandud hierarhiaga kuritegevusliku organisatsiooni juht


maffiaperekond

täpselt paika pandud hierarhiaga kuritegelik organisatsioon


magama

suletud silmadega puhkama, nagu sa seda öösel teed

kellegagi seksuaalvahekorras olema, suguliselt läbi käima


magamisase

lai madal lava rannamajas piki seinaäärt, mis oli päeval kalurite iste ja öösel voodi


magamiskoht

koht magamiseks, magamisase
ööbimiskoht, öömaja


magamistuba

magamiseks sisustatud tuba
tuba, kus inimesed magavad
magamiseks sisustatud tuba (EKSS)


magas

suurem ladu või ait, kus 18.–19. sajandil hoiti vallakogukonna kohustuslikku viljatagavara ning kust talupojad said vajaduse korral vilja laenata


magasin

mesilastarule korjeajaks lisatav kärjeraamidega kast

tarule korjeajaks lisatav kärjeraamidega kast (EKSS)


magatama

kellegagi seksima, seksuaalvahekorras olema


mage

vähe, nõrgalt soolane või päriselt soolatu

vähe, nõrgalt soolane v. päriselt soolatu


mage sõstar

punast sõstart meenutavate, kuid magedate, maitsetute marjadega lehtpõõsas

taimeliik sõstraliste sugukonnast sõstra perekonnast (Ribes alpinum)


mageveeline

(veekogu kohta:) mageda veega
sellises veekogus elutsev


magister

hrl kaheaastase õppekava lõpetanud, bakalaureusest kõrgema ja doktorist madalama akadeemilise kraadi saanud isik paljude maade ülikoolides

mõnede kõrgemate riigiametnike nimetus Vana-Roomas (EKSS)


magistraal

lühike luuletus v luuletuse osa luuletuste tsüklis, glossis v pärjas, mille iga värss arendatakse edasi kas stroofiks või luuletuseks


magistraalkraav

vee äravoolu peamine kraav, millesse suubuvad harukraavid


magistraat

keskajast pärinev linna valitsus- ja kohtuasutus mõnes riigis (Baltimail kuni 1889. aastani)

linnavalitsus mõnes riigis (Baltimail kuni 1889. a-ni)


magistrant

magistriõppes õppiv üliõpilane, magistrikraadi taotleja


magistrantuur

kõrghariduse teise astme õpe, mis lõpeb magistritöö kaitsmisega


magistrikraad

akadeemiline kraad, mis antakse magistriõppe lõpetajale


magistriõpe

magistrikraadi saamiseks õppimine ja lõputöö kirjutamine


magmakivim

magma tardumisel, hrl kristalliseerumisel, maakoores või maapinnal tekkinud kivim (nt graniit, basalt)


magnaat

mingis valdkonnas suurt võimu omav isik, hrl rahakas äritegelane


magneesium

hõbevalge läikega pehme metall, keemiline element järjenumbriga 12

element, hõbevalge läikega pehme metall (Mg) (EKSS)


magneesiumsulfaat

rohkelt magneesiumi sisaldav vees hästi lahustuv mõru ja ühtlasi soolase maitsega aine, mida kasutatakse hrl väetisena, aga ka meditsiinis

mõrusoolase maitsega jämekristalliline vees hästi lahustuv aine


magneetima

magneti omadusi andma, magnetiliseks muutma


magneetuma

magneti omadusi saama, magnetiliseks või magnetiks muutuma


magnetiit

tugeva magnetismiga must mineraal, väärtuslik rauamaak

väärtuslik tugevasti magnetiline must rauamaak


magnetiseeruma

magnetiliseks muutuma, magnetilisi omadusi saama (EKSS)


magnetkompass

magnetiseeritud nõelaga maa magnetilist põhjapoolust osutav riist, mis võimaldab osundraami abil määrata ilmakaari


magnetofon

seade heli (või heli ja pildi) salvestuseks magnetlindile ja salvestatu taasesituseks

magnetiline heli- (v. heli- ja pildi)salvestus- ja taasesitusriist.


magnetofonilint

magnetofoni magnetlint (heli salvestuseks ja taasesituseks)


magnetresonantstomograaf

diagnostikaseade, millega magnetvälja paigutatud kehast saadakse kujutis, mis põhineb raadiolainetega mõjutatavatest vesinikuaatomitest lähtuvail signaalidel


magnetresonantstomograafia

diagnostikameetod, mille korral inimese elunditest ja kudedest pildi saamiseks kasutatakse tugevat magnetvälja, raadiolaineid ja arvutit


Magrib

läänepoolsed araabia maad Põhja-Aafrikas: Alžeeria, Liibüa, Maroko, Mauritaania ja Tuneesia


magu

seedeelund, söögitorule (v. neelule) järgnev seedekulgla laienenud osa


magun

longus õienuppude ja paljuseemneliste kupardega rohttaim, mille piimmahl sisaldab uinutava toimega ühendeid, erksavärviliste õite tõttu ka ilutaim

(Papaver) umbes 100 liigiga samanimelisse sugukonda kuuluv üheaastaste või püsikrohttaimede perekond, mida leidub looduslikult peamiselt Euraasia parasvöötmes ja lähitroopikas


magus

suhkru, siirupi, mee vms aine maitsega, sellise ainega maitsestatud, seda sisaldav


magusaine

suhkur vm tugevasti magus looduslik või kunstlikult saadud aine (nt mesi, sahhariin)


magusaisu

tahtmine süüa magusat, isu magusa järele


magusasti

mõnusalt, mõnu(tunnet), naudingut pakkuvalt


magusasõber

magusasöömist, maiustamist armastav inimene


maguskartul

suurt kartulit meenutav piklik mugul, millel on helepruun või punakas koor ja magus maitse


magusroog

lõuna- või õhtusöögi lõpul pakutav magus toit, nt kook, puuvili, jäätis

mingi magus toit, mida inimesed söövad lõunasöögi või õhtusöögi lõpus


magustoidulusikas

supilusikast väiksem lusikas magusroa söömiseks


magustoidutaldrik

praetaldrikust väiksem taldrik magusroa söömiseks


magustoit

lõunasöögi viimase roana serveeritav magus roog, maiustus (näit. puding, jäätis)


magusvalus

hingeliselt haiget tegev ja üksiti meeldivaid tundeid tekitav


maha arvama

millestki maha, vähemaks võtma, (arvutades) lahutama


mahagon

mitmest troopikapuust saadav hrl punakaspruun ilusa süüga vastupidav puit, millest valmistatakse hinnalist mööblit

punaskapruun, hea poleeritavusega, keskmise kõvadusega, ilusa süüga punane v pruun väärispuit


maha jahtuma

teatava (vajaliku) temperatuurini soojust kaotama, jahedamaks, külmemaks muutuma


maha jooksma

mingist (õigest, soovitud) kohast või asendist kõrvale, väljapoole liikuma


maha joonistama

jäljendina, koopiana, pildina paberil kujutama


maha jätma

(kuskilt lahkumisega seoses:) midagi või kedagi kuhugi paika jätma, midagi või kedagi mitte kaasa võtma


maha jääma

(kuskilt lahkumisega seoses:) jääma sinna, kus miski või keegi on või oli

kellestki v. millestki (üha) tahapoole, kaugemale jääma (EKSS)


mahajäämus

arengult, tasemelt, saavutuste poolest mahajäänud olukord


maha kandma

arvelt, nimestikust kustutama, kasutamatuks kuulutama

nimestikust, arvelt (kõlbmatuna) kustutama (EKSS)


maha kirjutama

kuskilt mingit teksti vms ära, ümber kirjutama

midagi mingile eeskujule tuginedes kirja panema, kopeerima või plagieerima

kuskilt mingit teksti endale üles kirjutama

kelleltki v. millestki teat. teksti vms. ära kirjutama (EKSS)


maha kopeerima

(ilma loata) originaali järgi koopiat tegema


maha kraapima

millegi küljest värvi, mustust vm kraapides eemaldama


maha kriipsutama

tekstis joont, kriipsu peale tõmmates kustutama


mahakriipsutus

tekstiosa, sõna vms kustutamine sellele joont, kriipsu peale tõmmates


maha kuulutama

(varasemal ajal:) abielluda soovijate nimesid kirikukantslist avalikult teatavaks tegema


maha käima

(talitlemiseks, töötamiseks vajaliku energia, jõu kohta:) lõppema, raugema

omadustelt või tasemelt kehvaks, viletsaks muutuma


maha külvama

seemneid, seemnevilja põllule, mullapinnale (või mulda) laiali jaotama ja mullaga katma


maha laadima

koormat, kaupa, lasti autolt, laevalt vm transpordivahendilt ära tõstma


maha lammutama

midagi täielikult maha lõhkuma, ära likvideerima


maha laskma

tulirelvast tulistades kedagi surmama
kedagi püssi või püstoliga tapma
maha laskma.


maha lendama

hooga maha kukkuma, (nt löögist, viskest) maha paiskuma või kanduma


maha loputama

veega uhtes, kergelt pestes millegi pinnalt mustust, mingit ainet vm eemaldama


maha lõhkuma

hrl hoonet, ehitist täielikult, maatasa ära lõhkuma


maha lõikama

terariista abil eemaldama, küljest, otsast vms ära lõikama


maha matma

surnukeha, lahkunu tuhka maapõue sängitama


maha minema

liiklusvahendist väljuma
sõidukist väljuma


maha murdma

jõuga ümber või pikali lükkama
(purustades) lahti murdma


maha müüma

tegevuse lõpetatust ning tulemuslikkust rõhutades (EKSS)


maha nühkima

nühkimisega midagi ära puhastama, nühkides eemaldama


maha nüsima

vaevaliselt küljest, otsast vms ära lõikama


maha paiskama

(püstiasendist) suure jõuga, hooga pikali, rõhtasendisse lööma või lükkama

pikali, rõhtasendisse lööma, maha v. alla tõukama, ümber lükkama.


mahapanek

(köögivilja vm kohta:) mulda kasvama panemine


maha panema

ametist, mingist tegevusest, millegagi tegelemast loobuma


maha pesema

pesemisega, uhtmisega midagi eemaldama
pesemisega, uhtmisega pealt eemaldama


maha pidama

mingit tegevust sooritama või sündmust läbi viima, midagi ära, teoks tegema


maha põletama

tulega ära hävitama või täielikku hävimist põhjustama


maha pühkima

kusagilt, millegi pealt midagi pühkides kõrvaldama või kustutama


maha raiuma

saagides, terariistaga lüües või muul moel küljest eraldama, püstiasendist pikaliasendisse sundima


maha saama

(millegi valmissaamise, millegagi hakkamasaamise kohta)


maha sadama

vihma, lund, rahet suure kogusena maapinnale langema


maha salgama

millestki või kellestki lahti ütlema, midagi olematuks tunnistama või eitama


mahasurumine

kellegi tegevuse takistamine, (jõuga, vägivallaga) oma tahtele või ülemvõimule allutamine


maha tegema

millelegi või kellelegi halba hinnangut andma, midagi või kedagi laitma


maha tõmbama

pikali kukutama
ära või allapoole tõmbama
maha võtma


maha vaikima

millestki rääkimata jätma, midagi saladuses hoidma

mingit asjaolu varjama, sellest mitte rääkima


maha varisema

küljest lahti tulles maapinnale vm aluspinnale langema


maha veerema

(hrl millegi ümara kohta:) kuskilt kukkuma


maha vehkima

kellegi teise tööst vm allikast salaja, ilma viitamata vastuseid, lahendust vm enda töösse kirjutama

kuskilt või kellegi tööst salaja vastuseid enda töösse kirjutama


maha viksima

kopeerima, plagieerima
kelleltki maha kirjutama


maha viskama

maapinnale, põrandale viskama
kuskilt välja viskama
käest heitma


maha voolama

maapinnale vm aluspinnale voolama (nt lekke tagajärjel)


maha võtma

kasvavat puud või selliseid puid raiumise või saagimisega langetama


mahe

(toiduainete kohta:) ökoloogilisi reegleid järgides toodetud ja käideldud, keemiavaba, ökoloogiliselt puhas

selline, mille tootmisel on tagatud loomade heaolu

meeltele rahulikult mõjuv, meeldivana tajutav


mahedik

paks viljalihaga jook purustatud marjadest-puuviljadest (ja jogurtist, jäätisest või piimast)

segujook puuviljadest/marjadest ja jogurtist, piimast või jäätisest


mahekaup

ökoloogiliselt puhas kaup (hrl mahepõllumajanduse saaduste kohta)


mahetalu

mahepõllumajanduse võtteid rakendav talu


mahetoode

ökoloogiliselt puhas toode, hrl mahepõllumajanduse saadus (nt mahekartul, maheköögivili, maheliha)

mahepõllumajanduse toode, ökoloogiliselt puhas toode


mahhineerima

millegi saavutamiseks salasobinguid, petuskeeme vm ebaausaid võtteid kasutama, nende abil tegutsema

mahhinatsioone sepitsema, nende abil tegutsema (EKSS)


mahl

puuviljadest, marjadest või köögiviljadest välja pressitud või aurutatud (lahjendatud) vedelik joogina

vedelik, mida saab enamasti puuviljadest, marjadest või köögiviljadest

peam. puuviljadest, marjadest v. juurviljadest väljapressitud v. -aurutatud vedel toiduaine


mahlajook

vähese mahla, kuid rohke vee ja suhkruga valmistatud jook


mahlajooks

kevadine mahla liikumine puudes, ka selle väljanõrgumine vigastatud kohast


mahlajää

hrl pulgajäätis, mille põhikomponent on külmutatud mahl, roheline tee vms (ei sisalda piima ega koort)


mahlakas

(taimede, viljade, neid sisaldava toidu kohta:) rohkesti mahla sisaldav


mahlakuu

aasta 4. kuu, põhjapoolkeral teine kevadkuu


mahlane

(taimede, viljade, neid sisaldava toidu kohta:) parajalt või rohkesti mahla sisaldav


mahorka

mahorkatubakataime lehtedest ja vartest valmistatud mõnuaine

mahorkatubaka lehtedest ja vartest jämedalt lõigatud madalamat sorti tubakas


maht

see, kui palju ainet mingisse anumasse või ruumi mahub

millegi sisu suuruse, hulga jms. seisukohast; kõik see, mida miski hõlmab (EKSS)


mahtauto

pika kerega ruumikas, hrl kolme istmereaga sõiduauto, kus istmete kõrvaldamisega on võimalik moodustada mahukas pakiruum


mahtima

mahti olema v. saama, jõudma; maldama, läbema (EKSS)


mahtuma

suuruselt, mõõtmetelt, koguselt kuhugi paigutatav olema

millelegi või kellelegi kusagil ruumi olema

kui keegi või miski kuhugi <eki-highlight>mahub</eki-highlight>, siis on seal selle inimese või asja jaoks piisavalt ruumi


mahtuvus

füüsikaline suurus, mis iseloomustab elektrit juhtiva keha või kondensaatori võimet salvestada elektrilaengut (mõõtühik farad)

suurus, mis iseloomustab elektrijuhi v. kondensaatori võimet salvestada elektrilaenguid (EKSS)


mahukaal

materjali, aine kaal mahuühiku kohta, ruumalaühiku mass


mahukas

mingite üksuste (nt lehekülgede, tekstiridade) arvult suur


mahutama

(mahu poolest) paigutada võimaldama v. sisaldama; kuhugi mahtuma


mahutavus

suurus, mis näitab, kui palju mingi ese, ruum vms midagi või kedagi arvuliselt mahutab


mahuti

suur anum millegi kogumiseks, hoidmiseks või veoks (nt tsistern, paak, konteiner)


mahv

sigaretist, piibust korraga suhu tõmmatav kogus tubakasuitsu vm mõnuainet

ränga sõjaväeõppuse, kõva töö, pingelise tegutsemise vms. kohta


mai

aasta 5. kuu, põhjapoolkeral kolmas kevadkuu


maia

indiaani rahva liige Kesk-Ameerikas (peamiselt Yucatáni poolsaarel)

kerge labase sidusega merseriseeritud puuvillriie (EKSS)


maia keel

indiaani keel, mida kõneldakse Kesk-Ameerikas Yucatáni poolsaarel vm


maias

midagi väga himustav või ihaldav, millegi või kellegi järele väga himukas


maiasmokk

(hrl magusaga) maiustada armastav inimene (vm olend)


maik

toidu, joogi vm aine omadus, mida väljendab süljes lahustunud aineosade toimel suus tekkinud aisting

aine (söögi või joogi) omadus, mida sa suus tunned


maika

varrukateta kerge pluusike, topp või alussärk


maikelluke

hästi lõhnavate valgete kellukjate õitega kevadlill

lill, millel on palju valgeid õisi ja tugev lõhn

pikarootsuliste elliptiliste lehtede ja hästi lõhnavate valgete õitega püsik, ka aialill  (Convallaria majalis)


mailbox

koht internetis või arvutis, kuhu tulevad elektrooniliselt saadetud kirjad ja kust neid saadetakse

koht internetis või arvutis, kuhu tulevad meilid


maim

vastsest kujunenud, alles marjast koorunud väike kala


maine

siinses, päris maailmas esinev või toimuv, hrl vastandina kujuteldavale taevariigile, hauatagusele maailmale vms


mainekas

laialt tuntud ja kõrgelt hinnatud
hea mainega, kuulus


ma-infinitiiv

(grammatikas:) üks eesti keele tegusõnade käändelisi vorme (nt <eki-foreign>lugema, hüüdma, köitma</eki-foreign>)


mainima

põgusalt ütlema või teatama, lühidalt millelegi osutama


mainimisväärne

selline, mida tasub mainida, tähelepanu vääriv


mainitu

see, kes või mis on mainitud
see, keda v. mida on mainitud (EKSS)


maiparaad

1. mail, töörahvapühal, korraldatav töötajate rongkäik


maipüha

1. mai: katoliku kiriku pühakupäev, eesti rahvakalendris kõikide nõidade ja tarkade päev, samuti kevade lõplik võit talve üle


mais

Kesk-Ameerikast pärinev lindikujuliste lehtede ja tõlvikuga kõrreline rohttaim, mida kasvatatakse nii söödaks kui toiduks

taim, millel on piklik kollaste teradega vili

Kesk-Ameerikast pärinev kõrreline teravilja- ja söödakultuur


maisikepikesed

maisist valmistatud rabedad krõbisevad pulgakesekujulised näksid


maismaa

kuiv maa (vastandina veekogule), Maa osa, mis asub maailmamerest kõrgemal (nt manner, saar, neem)

see osa Maa pinnast, mis ei ole kaetud veekogudega


maismaapiir

mööda maismaad kulgev (riigi)piir (EKSS)


mait

leebe kirumissõna, mida kasutatakse millegi või kellegi üle pahandades, midagi taunides, harvemini imestuse või üllatuse korral


maitse

toidu, joogi vm aine omadus, mida väljendab süljes lahustunud aineosade toimel suus tekkinud aisting

aine (söögi või joogi) omadus, mida sa suus tunned

esteetiliste väärtushinnangute kogum, sellel rajanevad arusaamad ilust jms


maitseaine

toitudele ja jookidele parema maitse ning lõhna andmiseks vähesel hulgal kasutatav aine (nt vürtsid, maitsetaimed, sool)

aine või taim, mida inimesed lisavad toidule väheses koguses, et toidu maitset mõjutada

toitude ja jookide maitse ning lõhna mõjustamiseks vähesel hulgal kasutatav aine või maitsetaim


maitseaisting

aisting, mis tekib süljes lahustunud aineosade sattumisel maitsmisretseptoritele


maitseasi

kellegi enese maitsest sõltuv, valikuvaba asi


maitse-eelistus

see, mida keegi oma maitsest lähtuvalt paremaks, ilusamaks, meeldivamaks peab


maitseerinevus

(võrdlemisel ilmnev) erinevus toitude või jookide maitses


maitsekas

head maitsemeelt väljendav, esteetiliselt nauditav

nii iseloomustatakse inimest, kellel on kõrged esteetilised väärtushinnangud


maitselage

selline, mis pole esteetiliselt nauditav, halba maitsemeelt ilmutav


maitselibastus

eksimus hea maitse vastu
eksimus hea maitse vastu (EKSS)


maitsema

toitu või jooki selle maitse proovimiseks suhu võtma


maitseroheline

maitseköögiviljade rohelised pealsed maitselisandina (nt sibulapealsed, till, petersell)


maitsetu

(toidu, joogi kohta:) meeldiva maitseta
(meeldivate) maitseomadusteta (EKSS)


maitsev

(toidu, joogi kohta:) hea, meeldiva maitsega


maitsevaene

nõrgalt esiletuleva maitsega, nt ebapiisavalt maitsestatud


maitsma

maitset proovides suhu võtma; (pisut) sööma v. jooma


maitsmine

lahustunud ainete mõnesuguste keemiliste omaduste tajumine maitsmiselundite (hrl keele) abil

lahustunud ainete mõnesuguste keemiliste omaduste tajumine maitsmiselundite abil


maitsmiselund

elund, mille abil organism maitset tunneb (maitsmisretseptor; ka organismi osa kohta, kus need retseptorid paiknevad)


maius

väga maitsev toit, hõrgutav roog
väga maitsev toidupala v. roog (EKSS)


maiusasi

miski väga maitsev: maiuspala, maiustus või maiusroog


maiustus

magus, rohkesti suhkrut sisaldav toode (nt kompvek, šokolaad, marmelaad, pastilaa)


m.a.j

märgib aega pärast Kristuse sündi (kristliku ehk meie ajaarvamise järgi)


maja

hoone inimestele elamiseks, töötamiseks, nende teenindamiseks vms

ehitis, mis on mõeldud elamiseks ühele v. enamale leibkonnale


majaelanik

teatava maja elanik
kodakondne, majakondne


majaemand

majapidamises töid korraldav naine (majapidamise omanikuna, peremehe abikaasana või palgalisena)


majahaldjas

rahvakommetes kodu ja peret kaitsev haldjas, kodu kaitsevaim


majahoidja

maja ümbrust (ja trepikodasid vm ühisruume) koristav töötaja

maja ümbrust (ja trepikodasid vm. ühisruume) koristav tööline


majahärra

(maja)peremees, nt külaliste vastuvõtjana


majakas

laevasõidu ohutust tagav ja orienteerumist kergendav tornikujuline ehitis, mille tipus on tugev valgusallikas


majakavaht

tuletorni ja selles põleva tule järele valvav isik


majakord

asutuses, organisatsioonis või mujal kehtivad nõuded, juhised või tavad

tööandja ja töötajate üldisi käitumisreegleid määrav eeskiri


majaline

inimene, kes siinsamas (piirkonnas, majas, kodus) elab


majalobudik

lagunev, lohakil, vilets ehitis
lagunev, vilets maja


majamärk

pärimuslik perekonna omandit tähistav märk, mis lõigati nt majaustele, töö- ja tarberiistadele


majanaaber

see, kellega elatakse või paiknetakse naabritena samas majas


majandama

millegi (nt ettevõtte, valdkonna, leibkonna) tegevust või toimimist rahaliselt korraldama

majandusüksuse sihipärast tegevust korraldama; (üldisemalt:) kodust majapidamist korraldama, majapidamisega tegelema


majandus

ühiskonnaelu valdkond, mis hõlmab kaupade ja teenuste tootmist, ostmist, müüki ja tarbimist

nende tegevuste süsteemne korraldus teatud põhimõtete alusel (riigis või laiemalt)

süsteem, kuidas mingi riik oma raha kulutab ning asju toodab, ostab ja müüb

ühiskonna ainelise olemasolu tagamisega seotud eluavalduste kogum, ühiskonna majanduselu


majandusabi

tagastamatu rahaline toetus mingile riigile või selle rahvastiku teatud osale (teistelt riikidelt või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt)

mingile riigile, selle rahvastiku teatavale osale või teatavate piirkondade rahvale teiste riikide või rahvusvaheliste ühiskondlike organisatsioonide poolt antav toetus, mis seisneb teatavate rahasummade loovutamises kas saaja majandusliku olukorra parandamiseks või maksebilansi defitsiidi katteks


majandusajalugu

ajaloo- ja majandusteaduse integreerumise tulemusel kujunenud teadusharu, mis käsitleb majanduse ajalist kujunemiskäiku, seda mõjustanud sündmusi, peamisi suundumusi ja nende muutumist


majandusalane

majanduse valdkonda kuuluv, majandust käsitlev või sellesse puutuv


majandushoone

elumaja või põhihoone juurde kuuluv abihoone


majandushoov

ala, kus asuvad abi- ja kõrvalhooned (nt mõisas, talus)


majanduskriis

kogu majandust või mõnd selle haru teataval ajavahemikul haarav tootmise, turustamise, rahaliste suhete vms järsk häire, millele sageli järgneb aastaid vältav surutis

kogu majandust või mõnd selle haru perioodiliselt haarav tootmise, turustamise, rahaliste suhete jms järsk terav häirumine (EKSS)


majanduslik

majandusega seotud, sellesse puutuv või seda käsitlev

majandusega seotud, sellesse puutuv v. seda käsitlev


majandusmets

mets, mida kasvatatakse ja hooldatakse majandusliku tulu saamiseks, puidu tootmiseks

tarbe- ja küttepuidu tootmiseks kasutatav mets (EKSS)


majanduspagulane

inimene, kes pageb kodumaalt mujale majanduslikel, parema äraelamise põhjustel


majandusraskused

rahalised raskused, rahaliselt keeruline olukord

häired riigi majanduselus, tööpuudus vms


majandusringkond

majanduse, äri alal tegutsevad inimesed
majanduses tegevate inimeste ring


majandussidemed

(riikidevaheline) koostöö majanduse, nt tootmise, kaubavahetuse vm alal


majandussurutis

majanduse pikaajaline pidurdumine, millega kaasneb suur tööpuudus, inflatsioon ja pankrotilaine


majandusteadus

teadus, mille uurimisaineks on kaupade ja teenustega seotud suursüsteemis toimuvad protsessid, majanduslike varade tootmine, vahetamine, jaotamine ja tarbimine


majapidajanna

kellegi kodus majapidamistöid juhtiv ja/või tegev palgaline naine


majapidamine

mingi majanduslik valdus (nt talu, maakodu) koos vastavate hoonete, inventari ja muu juurdekuuluvaga


majapidamishoone

elumaja või põhihoone juurde kuuluv abihoone


majapidamiskool

omaaegne kutseõppeasutus, kus anti teadmisi ja oskusi majapidamise, käsitöö, kasvatuse ja talutöö alal


majapidamismasin

elektrit tarbiv masin kodutööde hõlbustamiseks (nt pesumasin, tolmuimeja, mikser)

masin, mis aitab koduseid töid teha, näiteks tolmuimeja või pesumasin


majapidamispaber

rullina müüdav niiskust imav paber, mida kasutatakse koduses majapidamises


majapidamisriist

(koduses) majapidamises vajalik ese või masin (nt toiduriistad, kodumasinad, harjad, mopid)


majapidamisseep

rohke leelisesisaldusega seep hrl pesupesemiseks


majapidamistarbed

koduses majapidamises või tööruumide korrashoiul vajalikud vahendid (nt pesupulber, tualettpaber)

koduses majapidamises vajalikud tarbevahendid


majateenija

kellegi kodus majapidamistöid tegev palgaline isik


majatiib

hoone mõttelisest keskpunktist ühele- v teiselepoole jääv osa


majavaim

rahvakommetes kodu ja peret kaitsev haldjas, kodu kaitsevaim


majavamm

hoonete puidu mädanemist põhjustav kiire kasvuga seen

väga kiiresti arenev majaseen (Serpula lacrymans) (EKSS)


majesteet

keisri või kuninga (või nendega samaväärse isiku) austav nimetus


majesteetlik

mõõtmeilt, mõjult võimas, austust ja imetlust äratav, ülevalt, pidulikult mõjuv


majonees

taimeõlist, munakollasest ja maitseaineist valmistatud paks külm (salati)kaste

paks külm kaste, mis on tehtud munade ja õliga

klassikaline külm kaste, mille peamised koostisained on munarebu ja õli, lisaks veel sinep, veiniäädikas, sool, pipar


major

kaptenile järgnev ja kolonelleitnandile eelnev vanemohvitseri auaste Eesti jt riikide kaitseväes


majoraan

aedmajoraanitaime (kuivatatud) lehed maitseainena, Eestis nt tanguvorsti vürtsina (ehk vorstirohuna)

tugevasti lõhnava huulõielise Vahemeremaade taime  (kuivatatud) lehed maitseainena, meil hrl. tanguvorsti vürtsina


majoraatmõis

sugukonnamõis, mis pärimiskorra alusel pärandatakse samas sugulus- või pärimisastmes olijate hulgast vanimale


majoriteet

arvuline ülekaal (mingis koosluses, võrdluses teistega)


majutus

kellegi kuskile elama paigutamine (hrl ajutiselt)


majutusmaks

korraline riigimaks sõjavägede ülalpidamiseks Eesti- ja Liivimaal Rootsi ajal (17.-18. sajandil)


maka

Peruus Andides kasvav redist meenutav taim, mille lihakat juurt kasutatakse nii toiduks kui energiat andva ja seksuaalset võimekust parandava ravimina


maketeerima

millestki vähendatud mõõtmetega ruumilist kujutist koostama või valmistama


makilint

magnetofoni magnetlint (heli salvestuseks ja taasesituseks)


makja

Vahemere maade tihe ogaline võsa, mis koosneb igihaljastest taimedest ja põõsastest


makk

seade heli (või heli ja pildi) salvestuseks magnetlindile ja salvestatu taasesituseks

varasemalt vereta valge jahu- või tanguvorst, hiljem ka verivorst


makramee

pits, mis on tehtud lõngu, nööre sõlmides

sõlming, hiljem pitsitaoline sõlmitud narmastik


makrell

peene nina- ja sabaosaga, külgedelt veidi lamendunud pikliku kehaga merekala, Atlandi ookeani tähtsamaid püügikalu


makro

kasutaja kirjutatud toimingujada rakendusprogrammis

kasutaja defineeritud toimingujada rakendusprogrammis


makrofloora

ilma mikroskoobita, palja silmaga nähtav taimestik


makrofotograafia

lähedal asuva sihtmärgi pildistamine spetsiaalse objektiivi või rakenduse abil


makrokosmos

universum, kõiksus (vastandina mikrokosmosele)


makromajanduslik

teatava piirkonna kauba- ja teenuseturgu kui ühtsesse tervikusse puutuv


makromolekul

suure molekulmassiga molekul, mis koosneb tuhandetest või miljonitest aatomitest


makromolekulaarne

(keemilise koostise kohta:) suure molekulmassiga molekulidest koosnev


makrospoor

teatud eostaimede (nt lahnarohu) suur toitaineterohke paljunemisrakk


makroökonoomika

majandusteaduse osa, mis uurib riigi majanduses kui tervikus ilmnevaid majandusnähtusi


maks

seadusega määratud rahasumma, mille asutused või ettevõtjad peavad maksma ettenähtud tähtpäevadel riigi või kohaliku eelarve tuludesse

raha, mis läheb riigile näiteks sinu teenitud tulult või ostetud asja hinnast


maksakaan

lamba, veise vm rohusööja maksas elav parasiitne imiuss, kes võib nakatada ka inimest

Harilikult lamba ja veise maksas nugiv lehtjas imiuss (EKSS)


maksakaantõbi

maksakaani tekitatud haigus (hrl loomadel, aga ka inimesel)


maksakoolikud

teravad valuhood, mis tekkivad sapikivi liikumisel sapiteedes


maksalill

laialt levinud hrl siniste õitega metsalill

siniste õitega lill, mis õitseb kevadel vara


maksaplekk

pruun pigmendilaik nahal, hrl raseduslaik või vanemas eas tekkinud läätslaik


makse

selle summa maksmine mingi asutuse kontole

millegi eest sisse- v. väljamakstav rahasumma


maksejõud

inimese varalisest seisundist olenev suutlikkus osta kaupa ja kasutada tasulisi teenuseid, täita oma rahalisi kohustusi


maksejõuetu

majandusliku seisundi tõttu võimetu täitma rahalisi kohustusi, tasuma oma võlgu


maksejõuline

majanduslikust seisundist olenevalt võimeline täitma rahalisi kohustusi, tasuma oma võlgu


maksekaart

deebet- või krediitkaart sularahata arvelduste teostamiseks


makseraskus

rahaliste kohustuste täitmisega seotud keeruline olukord


maksetähtaeg

kuupäev, milleks mingi kohustuslik maks (nt tulu- või sotsiaalmaks) peab olema tasutud


maksimaalne

(määralt, hulgalt, arvult, mahult) suurim võimalik, maksimum-


maksimaalselt

ülimal või äärmisel määral, kõige rohkem

ülimal määral, ülimalt. (EKSS) suurimas ulatuses.


maksimeerima

nii palju suurendama või rohkendama kui võimalik

nii palju suurendama v. rohkendama kui võimalik (EKSS)


maksimum

suurim võimalik määr, ulatus, väärtus või hulk


maksimumkaart

filateelias postkaart, mille pildipoolele kleebitud margil kordub sama pilt, mis esineb kaardil


maksja

see, kes kellelegi millegi eest raha maksab


maksku mis maksab

tingimata, kõiki võimalikke vahendeid kasutades


maksma

tehtud töö, teenuse, saadud kauba vms eest raha andma

millegi minetamist tähendama; midagi nõudma


maksmapanek

kehtestamine (ka seoses enesekehtestamisega)


maksma panema

midagi kehtivaks või ametlikuks tegema
millegagi võitu või ülekaalu saavutama


maksujõuetu

majandusliku seisundi tõttu võimetu täitma rahalisi kohustusi, tasuma oma võlgu


maksujõuline

piisavalt rahakas, et osta kaupa ja kasutada tasulisi teenuseid, hea ostuvõimega


maksukohuslane

isik või asutus, kes on kohustatud maksma seadusega määratud makse


maksuline

tasu eest toimuv, kasutatav, saadav vms
selline, mille eest tuleb raha maksta


maksumaksja

isik või ettevõte, kes maksab (või peaks maksma) seadusega määratud makse

makse maksev füüsiline v. juriidiline isik (EKSS)


maksumus

rahasumma, mis näitab, kui palju miski maksma läheb

mingi kauba- või toodanguhulga rahaline väärtus

rahasumma, mis teat. toodangu-, kauba- v. tööhulga eest tuleb v. tuleks maksta v. millega seda arvestatakse


maksumärk

aktsiisi tasumist tõendav kleebis tootel või pakendil (EKSS)


maksuraskus

rahaliste kohustuste täitmisega seotud keeruline olukord


maksutähtaeg

kuupäev, milleks mingi kohustuslik maks (nt tulu- või sotsiaalmaks) peab olema tasutud


maksuvõlglane

isik või ettevõte, kellel on mingi maks või maksud maksmata


maksvusetu

selline, mis (õiguslikult, ametlikult) pole jõus, heaks kiidetud või maksvusel


makulatuur

paberitootmisel või trükkimisel tekkinud praakpaber, ümbertöötamiseks minev paber


malaaria

kõrge palaviku hoogudega iseloomustuv parasitaarhaigus, mida levitavad hallasääsed

kõrge palaviku hoogudega parasitaarhaigus, mida põhjustavad vere punalibledes nugivad plasmoodiumid


malaariasääsk

malaariat levitav sääsk, kellele on iseloomulik tagakeha püsti hoidev istumisasend


malakas

pikem kepp või peenem kaigas löömisvahendina


Malawi

riik Aafrika kaguosas Njassa ehk Malawi järve ääres


malbe

tagasihoidliku, lepliku olekuga, leebe ja tasane

nii iseloomustatakse inimest, kes püüab jääda tahaplaanile, ei tõsta end esile, suhtub teistesse tolerantselt


male

kahe isiku sportlik lauamäng, milles kumbki mängija liigutab 16 malendit kindlatele mängureeglitele vastavalt 64 heleda ja tumeda ruuduga laual

kahe inimese lauamäng, kus mängijal on 16 musta või valget nuppu, mida saab spetsiaalsel alusel eri viisil liigutada


maletaja

malemängija (ka malet spordina harrastav isik)


malgutama

kaika vm vahendiga nüpeldama, peksa andma


maliigne

ohtlik, elukardetav, raskesti või üldse mitte ravile alluv (hrl vähkkasvaja kohta)


malk

pikem kepikujuline löömisvahend, peenem kaigas


malleus

kabjaliste nakkushaigus, mida iseloomustab haavanduvate sõlmekeste teke ninas, nahas ning kopsudes


maltoos

taimedes, eriti linnastes leiduv magusa maitsega aine, mida kasutatakse toiduainetööstuses


maltoosa

linnastest saadud tume paks maltoosirikas vedelik, mida tarvitatakse nt koduõlle valmistamisel


Maluku saared

saarterühm Indoneesias Malai saarestikus Sulawesi ja Uus-Guinea vahel


Malviinid

Suurbritanniale kuuluv saarestik Atlandi ookeani lõunaosas Lõuna-Ameerika rannikul


mamma

kahest pehmest ümarast elundist koosnev naise kehaosa, millest lapse sünni järel eritub piima

üks kahest ümarast pehmest osast naise kehal, kust beebi saab piima juua


mammaalid

klass kõrgeima arengutasemega selgroogseid, kes toidavad poegi emapiimaga


mammapoeg

iseseisvusetu, saamatu, hellitatud laps, eriti poisi, aga ka mehe kohta


mammatütar

(iseseisvusetu, hellitatud, saamatu tüdruku kohta)


mammobuss

ringi liikuv röntgeniseadmetega buss, kus saab teha rinnanäärme röntgenuuringut


mammon

maine vara (halvustava tähendusvarjundiga)


mamps

naissoost vanem, naine oma lapse või laste suhtes


mamsel

talu- v. töölisnaisest "peenem", preilidest-prouadest madalam naisisik


manasõna

maagiline väljend (vormel), mida lausutakse, et täituks mingi soov või teatud sündmus


manchego

soolane, tugeva pähklise maitsega Hispaania lambapiimajuust, mis on pärit La Mancha piirkonnast


mandaat

kellelegi valimistel vm õiguslikus vormis antud esindusõigus (nt saadikukoht parlamendis)

sellega kaasnevad õigused ja kohustused teostada võimu, täita teatud ülesandeid

teat. riigile antud volitus mingi territooriumi haldamiseks eestkoste põhimõttel (EKSS)


mandaatmaa

endine Saksamaa või Türgi asumaa, mis anti Rahvasteliidu mandaadi alusel pärast Esimest maailmasõda võitjariikide valitseda (nt Suurbritanniale Palestiina, Belgiale Ruanda-Urundi, Uus-Meremaale Lääne-Samoa saared)


mandelkeha

peaaju oimusagaras asetsev mandlikujuline närvirakkude kogum, mis juhib emotsioonide kulgu


mander

suur terviklik maismaaosa, mida ümbritsevad ookeanid ja mered

üks kuuest suurest maa-alast maailmas, mida ümbritseb vesi. Mandrid on Euraasia, Aafrika, Põhja-Ameerika, Lõuna-Ameerika, Austraalia ja Antarktis


mandlipõletik

kurgumandlites tekkinud põletik
suulae- v. kurgumandlite põletik


mandragoor

Vahemere mail kasvav taim, mille haruline, inimest meenutav juur sisaldab narkootilise toimega alkaloidi


mandrijää

suuri maismaapiirkondi kattev väheliikuv jääkate (EKSS)


mandrilava

maailmamere põhja rannaäärne ala, mandri veealune osa (sügavusega hrl kuni 200 m)

mandri veealune rannanõlvani ulatuv osa (EKSS)


mandriline

mandriga seotud, mandril tekkinud või sellest lähtuv, mandrit hõlmav


mandriline kliima

kliima, millele on iseloomulik suur õhutemperatuuri kõikumine ja väike sademete hulk


Mandžuuria araalia

ilupuuna kasvatatav teravaogalise tüvega lehtpuu


maneer

kellegi harjumuspärane viis teatud moel toimida või käituda

see, kuidas keegi on harjunud mingis olukorras käituma

käsitluslaad, stiilivõtete kogum (kunstis, kirjanduses jm) (EKSS)


mangaan

hõbevalge habras metall, keemiline element järjenumbriga 25


mangold

söödavate lehtede ja leherootsude pärast peamiselt Lääne- ja Kesk-Euroopa maades köögiviljana kasvatatav rohttaim, hariliku peedi teisend


mangroov

hingamisjuurtega madalate igihaljaste puude tihnik troopikamerede randadel ja soistes suudmelahtedes

hingamisjuurtega igihaljaste puude tihnik troopiliste merede rannal ja soistes suudmelahtedes


maniakaal-depressiivne psühhoos

psüühikahäire, mille korral vahelduvad kõrgenenud meeleolu ja aktiivsus depressiivse perioodiga


maniakaalne

maaniaga seotud või selle all kannatav, kontrollimatult või agressiivselt käituv


maniakk

maania all kannatav, hullumeelselt, kontrollimatult või agressiivselt käituv inimene

maniakaalses seisundis olev v maaniat põdev isik


manifest

riigipea või kõrgeima riigiorgani pidulik kirjalik pöördumine rahva poole tähtsate (poliitiliste) sündmuste puhul

riigipea v. kõrgeima riigiorgani pidulik kirjalik pöördumine rahva poole tähtsate (poliitiliste) sündmuste puhul


maniküürikäärid

väikesed käärid maniküüri tegemiseks (EKSS)


manilla

Kagu-Aasias kasvava kanepbanaani lehtedest saadav tugev kiudaine

kiubanaani lehtedest saadav kiudaine, millest tehakse peamiselt nööri ja köit (EKSS)


manipulaator

inimene, kes mõjutab inimesi, nähtusi vm osava, kavala, petva võtte abil talle soodsas suunas

inimkätt asendav seade esemete käsitsemiseks (EKSS)


manipulatiivne

mõjutamisel osavaid, kavalaid, petvaid võtteid rakendav, manipuleeriv


manipulatsioon

osava, kavala, petva võtte abil inimeste, nähtuste vms mõjutamine

(sotsioloogias:) rahvahulkade mõtte- ja käitumislaadi mõjustamine võimule soovitavas suunas


manitsema

pehmelt noomides, õpetades mõjutama, sõnadega korrale, ka eluviisi parandamisele kutsuma

pehmelt õpetama, korrale v. eluviisi parandamisele suunama


manitsus

leebelt noomiv, korralekutsuv jutt
manitsev teade


mannakreem

marjamahlas keedetud ning seejärel vahustatud mannast (roosakas) magustoit


manner

suur terviklik maismaaosa, mida ümbritsevad ookeanid ja mered

üks kuuest suurest maa-alast maailmas, mida ümbritseb vesi. Mandrid on Euraasia, Aafrika, Põhja-Ameerika, Lõuna-Ameerika, Austraalia ja Antarktis


mannerjää

suuri maismaapiirkondi kattev väheliikuv jääkate


mannermaa

maismaa, mandriosa vastandina saarele
maa vastandina saarele


mannetu

väga viletsa ja armetuna mõjuv, haletsema panev


mannetus

vilets ja armetu, haletsust tekitav olek


manomeeter

riist vedeliku, auru või gaasi rõhu mõõtmiseks

riist vedeliku, auru v. gaasi rõhu mõõtmiseks


mansa

võistlejatest koosnev rühm, kes tegutseb koos võidu nimel (nt sportmängudes)

rühm inimesi, kes mängib spordivõistlustel või mingis mängus teise rühma vastu


mansard

maja pööningul, hrl kaldpindadega katuse all olev ruum


mansardkatus

katusekorrust võimaldav murtud kaldpindadega katus


mansardkorrus

majakorrus, mida ümbritseb murdpinnaline katus (mansardkatus), hrl ehitatud eluruumideks, mis saavad valgust katuseakendest


mansett

(nööbitav) topeltriidest lai varrukavärvel (särgi-, pluusi- või kleidivarruka koomale tõmbamiseks)


mansi

ühe Loode-Siberis elava soome-ugri rahva liige

(mitmuslikult:) soome-ugri rahvas Loode-Siberis


mansi keel

soome-ugri keel, mida kõneldakse Loode-Siberis


mantel

väljas kantav pikk varrukatega ülerõivas

pikem riideese, mida sa õues teiste riiete peal kannad

seal moodustuvad kortikaalsed struktuurid: ajukoor ja hipokampus


mantia

(õigeusus:) mungaelu teine aste, mil antakse puhtuse-, kasinuse- ja kuulekusetõotus


mantlihõlm

mantli üks esimene pool või selle alumine nurk


mantlipärija

inimene, kes on vääriline jätkama kellegi tegevust või ametit


manuaalkast

käigukast, mille käike tuleb käsitsi vahetada (vastandatuna automaatkäigukastile)


manuaalkäigukast

käigukast, mille abil sõiduki vm masina juht vahetab käike


manuaalne

käega või kätega tehtav, käte abil toimiv või toimuv


manuaalteraapia

luu-lihaskonna vaevuste ravimine peamiselt käte abil (nt massaaž, kiropraktika)


manul

kodukassi meenutav pikakarvaline lühikeste jalgadega kaslane Aasia kõrbetes ja steppides

umbes kodukassi suurune, kuid viimasest mõnevõrra jässakam


manuskript

antiik- või keskajast pärinev käsitsi kirjutatud teos


manussüsteem

seadmetes olevad mikroprotsessorid ja -kontrollerid koos vajalike liideste ja tarkvaraga, mille ülesanne on töödelda informatsiooni

arvutisüsteem muu süsteemi (tehnoloogiline protsess, rakett, maksekaardisüsteem) lahutamatu funktsionaalse osana


manustama

toitaineid, ravimeid vms (organismi) sisse viima


manöövervedur

manööverdusi tegev, kaubarongide koostamiseks kasutatav vedur (nt jaamateedel)


mao aasta

(Hiina astroloogias:) aasta, mida mõjutab mao märk


maohaav

mao limaskesta või ka maoseina sügavamate kudede vigastus, mida põhjustab maonõre lõhustav toime


maoism

marksistliku kommunismi vorm, mis põhineb Mao Zedongi õpetusel

Mao Zedogi järgi nime saanud liikumine, mis püüab marksismi teooriat ja praktikat kohandada linnaproletariaadi asemel hiina talurahvale


maokas

(toidu, joogi kohta:) hea, meeldiva maitsega


maoldama

pikaliasendis kõhuli olema või lohakalt, lõdvalt kuskil lebama


maoli

pikali, lamaskil(e), nii et kõhupool satub allapoole või on allpool


maolukuti

lihaseline sulgur mao kaksteistsõrmikuks ülemineku kohas


maolävis

söögitoru ja mao ühinemiskoht
söögitorust makku viiv ava (cardia)


maomürk

mürgiste madude mürginäärmete eritis, mida tarvitatakse ravimite koostises

mõningate madude süljenäärmete mürgine eritis


maonahk

madudelt saadud nahk (nt käekottide ja kingade valmistamiseks)


maopeegel

makku viidav valgusallikaga arstiriist mao limaskesta vaatluseks


maotäis

kõhtu täitev, küllalt suur kogus (söödavat, joodavat)


maovähendusoperatsioon

(rasvtõve ravis:) operatsioon, millega muudetakse magu väiksemaks

operatsioon, mis sulgeb osa maost eesmärgiga langetada patsiendi kaalu


mapp

kartongist, tehisnahast vm kõvemast materjalist kaaned mitmesuguste paberite vms hoidmiseks


maraka

Ladina-Ameerika päritolu rütmipill, puust varre külge kinnitatud muna, mille sisse pandud liivaterad, kivikesed vms liigutades heli annavad


maraton

ülipikk jooksudistants (42 195 m)
ülipikk distants jooksus vm spordialal


maratonirada

suusa- või jookusmaratoni läbimiseks ettenähtud rada

hrl. suusamaratoni sõitmiseks mõeldud rada


mardikuu

aasta 11. kuu, põhjapoolkeral kolmas sügiskuu


mardipäev

10. (algselt 11.) november, eesti rahvakalendris päev, mil sooviti vilja- ja karjaõnne ning millega on seotud mardisandiks käimine, eeskätt meestepüha


mardisanditama

mardipäeva eelõhtul maskeerituna ja lauldes majast majja käima, mardisandiks käima


mardisant

eesti rahvakommetes inimene, kes käis mardipäeva eelõhtul maskeerituna perest perre tantsimas ja mardilaule laulmas


maretapäev

13. juuli, eesti rahvakalendris heinatöö lõpupäev


margapuu

endisaegne puust või metallist käsikaal, mille ühes otsas on konks kaalutava eseme riputamiseks ning teises otsas raskus

endisaegne puust v. metallist käsikaal, mille ühes otsas on konks kaalutava eseme riputamiseks ning teises otsas raskus


margareeta

hrl aiailutaimena kasvatatav juurelähedaste lehtede ja valgete, roosade või punaste õitega madal rohttaim


marginaalne

üsna ebaoluline, (tähtsuse poolest) kõrvaline

nii iseloomustatakse inimest, kes kuulub korraga kahte vastuolulisse rühma v kultuuri


margivein

teatud viinamarjasortidest, pika laagerdumisajaga ning kindlate valmistamisnõuete järgi tehtud vein

eriti kvaliteetne, hrl. mingi erinimetusega vein (EKSS)


mari

peamiselt Marimaal elava soome-ugri rahva liige

soome-ugri rahvas Volga keskjooksul (EKSS)


marihuaana

India kanepi kuivatatud latvadest ja õisikutest saadav narkootikum, mida hrl suitsetatakse


mariin

maal, mis kujutab merd (ka randa, sadamat, merelahingut vms)


mari keel

soome-ugri keel, mida kõneldakse peamiselt Marimaal

Venemaal peamiselt Mari Vabariigis ehk Marimaal räägitav keel; jaguneb kaheks dialektiks, niidumari ja mäemari


marimba

puuplaatidega ja metalltorudest resonaatoritega löökpill, mida mängitakse väikeste nuiadega


marinist

kunstnik, kes loob meremaale
marinismi esindaja kirjanduses (VL)


marionett

iseseisvusetu, teiste juhitav, teiste tahet täitev isik


marionettnukk

hrl teatris kasutatav nukk, mille liigutusi juhitakse ülalt niite või traate tõmmates


marionettriik

pol piltl vormiliselt iseseisev, kuid teisest riigist sõltuv riik (EKSS)


marionettvalitsus

valitsus, mis toimib teise riigi kuuleka tööriistana


marjaas

teatav hrl paaris mängitav 6-leheline kaardimäng


marjakorjaja

hrl metsast, rabast vms marju korjav inimene


marjaks ära kuluma

hädasti vaja, tarvis olema või minema
suureks kasuks tulema


mark

saatekulude tasumise tõenduseks postisaadetisele kleebitav väike paberist ese

väike paberist ese, mis tuleb ümbrikule kleepida ja mis näitab, et kirja saatmise eest on makstud


markantne

teravalt esilekerkiv, ilmekas, eriti silmapaistev


markeerima

märgistuse või tähis(t)ega varustama
märkima, tähistama


market

toidu- ja tööstuskaupade pood, supermarket, hüpermarket vms


marketing

tegevuste süsteem, mis hõlmab tootearendust, hinnakujundust, tarbijagruppide määratlemist, müügi- ja reklaamitööd sihiga viia kokku ostjate soovid/vajadused ning müüja eesmärgid


markitant

inimene, kes II maailmasõja ajal käis sõjaväega kaasas ja müütas toiduaineid ja tarbeesemeid


marki täis tegema

enda või kellegi teise mainet, head nime rikkuma, kellelegi häbi tegema


marksism

19. sajandi teisel poolel tekkinud, peamiselt K. Marxi ja F. Engelsi seisukohtadel põhinev ühiskonnateooria, mis taotles kapitalistliku ühiskonna asendamist sotsialismiga, mh eraomandi ja sellega seotud nähtuste likvideerimist


marksism-leninism

Venemaal 20. sajandi esimeses pooles levinud Lenini õpetus, marksismi edasiarendusena loodud ideoloogia, mis taotles Venemaal kapitalismi kukutamist revolutsiooniga


markšeider

mõõtmiste ja mõõdistamiste spetsialist mäetöödel ja nt tunnelite rajamisel

mäetööstuslike mõõtmiste ja mõõdistamiste spetsialist


Markuse evangeelium

üks neljast Piibli Uue Testamendi raamatust, mis räägivad Jeesuse elust ja tegevusest


marmelaad

suhkruga tihedaks keedetud hrl puuvilja- või marjapüreest hoidis

suhkruga tihedaks keedetud puuvilja- v. marjapüreest hoidis v. (hrl. agariga) tarretatud maiustus


marodeerima

tänavatel või mujal märatsema, kellegi vara röövima ja lõhkuma


marokään

musta värvi õhuke pehme taimpargitud ja värvitud kitsenahk (raamatuköideteks ja nahkesemeteks)

idamaist päritolu, tavaliselt õhuke pehme värvitud kitsenahk, mille parkimisel kasutatakse parkmullapuud (sumahh)


marrasnahk

(inimesel:) naha õhuke pindmine kiht
naha pindmine kiht


marrastus

kriimustatud, marraskil koht nahal või kehal, väike haav (hrl kõvale pinnale kukkumisest)


marsa

kindlal liinil hrl linnast välja lähiümbrusse sõitev väikebuss, mis peatub sõitjate nõudel


marsisamm

rõhutatud, ühtses taktis samm rivis edasiliikumisel (nt sõjaväes, paraadil)


marsruut

määratud, kavandatud või tegelik liikumistee või -suund

võrguliikluse tee lähtepunktist sihtpunkti, samuti võimalik tee vaadeldavast hostist teise hostini või sihtpunktini


marsruuter

elektrooniline seade, mis ühendab omavahel kaht või enamat arvutivõrku ning võimaldab nendevahelise andmeside

kaht võrku ühendav funktsionaalüksus, töötab enamasti võrgukihil


marss

võretatud platvorm purjelaeva masti alumise osa lõpus (vaatluskohana)


marssima

(rivis) rõhutatult ühtses taktis sammuma

(tavaliselt koos teistega) ühes rütmis astuma

rännakukorras ühest paikkonnast teise liikuma (hrl. sõjaväe kohta) (EKSS)


marssteng

peenem ümarpuu masti otsas, masti jätk, esimene pikend


marš

ranna kõrgem osa, mida mõjutavad mõõn ja tõus, aga kuhu tõus ulatub harva ning kus kasvavad soolalembesed taimed


mart

eesti rahvakommetes inimene, kes käis mardipäeva eelõhtul maskeerituna perest perre tantsimas ja mardilaule laulmas


martiini

kuivast vermutist ja džinnist valmistatud kokteil


maru

(illatiivis ja inessiivis adverbilaadselt:) pöörane viha, meeletu raev, märatsus


marudalt

toredasti, vahvalt
toredal ja vahval moel


maruhoog

väga tugev tuulepuhang (ka koos vihmaga)


maruline

(mingit tegevust, selle kulgemist iseloomustades:) äge, intensiivne, väga hoogne


marune

(ilma vm loodusnähtuse kohta:) väga tugeva tuulega, millega sageli kaasneb vihm, tuisk või äike


marurahvuslane

oma rahvuse säilitamise ja põlistamise, rahvusluse äge, äärmuslik pooldaja


marurahvuslik

oma rahvuse säilitamist ja põlistamist, rahvuslust ägedalt, äärmuslikult pooldav


marutama

(ilma vm loodusnähtuse kohta:) tormine, rajune olema, metsiku jõuga liikuma


marutaud

loomade ning inimese äge ohtlik viirushaigus, mis kandub edasi peamiselt haige looma sülje kaudu


marutõbi

äge eluohtlik viiruslik kesknärvisüsteemi kahjustustega nakkushaigus, mis kandub haigelt loomalt teisele loomale v. inimesele puremise teel v. süljega (EKSS)


masai

Ida-Aafrikas elava rändrahva liige
Ida-Aafrikas elav rändrahvas (EKSS)


masai keel

keel, mida kõneldakse Ida-Aafrikas Kenyas ja Tansaanias


masala chai

indiapärane vürtsidega maitsestatud magus tee, millele on lisatud piima


masekas

sünge, rõhutud meeleolu, rusutud olek
depressioon
raske, halb meeleolu


masendama

meeleolu süngeks, tusaseks tegema, hingeliselt maha rõhuma, rusuvalt mõjuma


masenduma

süngeks, tusaseks muutuma, rõhutud meeleolusse sattuma


masin

seade või seadmete kogum, mille tööosad talitlevad kooskõlas, et sooritada energia, tööobjektide või informatsiooni muundamiseks vajalikke liikumisi

mis tahes seade, nt pesu- või kohvimasin

liikuvate osadega seade, mille eesmärk on teha inimese tööd kergemaks

mehhaaniline v. elektriline riistapuu, mis kergendab ja tõhustab inimtööd


masinakirjutaja

omaaegne (kutseline) kirjutusmasinal kirjutaja


masinamees

mootorsõidukit juhtiv või sõiduki mootorit hooldav isik (nt kombainer, traktorist)


masinaosa

masina, seadme, mehhanismi koostisosa (võll, laager vms)


masinapurustaja

Inglise tööline, kes võttis osa 1811–1816 toimunud töölisrahutustest, mille käigus rünnati vabrikuid ja lõhuti masinaid, kuna neid peeti tööpuuduse põhjuseks


masinaruum

laeva, lennuki vm sõiduki mootori jaoks ettenähtud ruum


masina-traktorijaam

omaaegne riiklik ettevõte, mis haldas traktoreid, põllutöömasinaid ja transpordivahendeid ning tegi kolhoosidele töid


masininimene

kunstlikult loodud inimene
kujult inimest meenutav robot


masinist

masinat juhtiv, käitav (ka hooldav) isik, masinajuht.


masinlik

töötavat masinat meenutav, ilma tahte, tunnete või teadvuse osavõtuta toimuv

töötavat masinat meenutav, masinale omane


masinpesula

autopesula, kus sõidukeid peseb spetsiaalne seade


masintõlge

arvutilingvistika haru, mis kasutab arvuti tarkvara teksti või kõne tõlkimiseks ühest keelest teise


masintöötlemine

infotöötlus tehniliste vahendite, eriti arvutite abil


mask

osalt või üleni nägu kattev ese, mis teeb selle kandja kellegi näoliseks või mittetuntavaks

sellise näokattega inimene (nt maskiballil)

maski kandev isik näiteks etenduses või maskiballil


maskeerima

mingit asja, kohta vms raskesti märgatavaks muutma, seda teatavate vahenditega varjama (nt sõjas, luuremängus)

millegi tõelist olemust, tegutsemise eesmärki vm. varjama v. teistsugusena paista laskma (EKSS)


maskeerimisülikond

sõjaväes, looduses vm kellegi eest enda varjamiseks kasutatav riietus


maskeering

mingi asja, koha vms raskesti märgatavaks muutmine, selle teatavate vahenditega varjamine (nt sõjas, luuremängus)


maskeraad

(tantsu)pidu, kus pidulised kannavad maske ja on kostümeeritud

pidu, kus inimesed kannavad maske v. kostüüme


maskuliinne

mehele loomuomane, hrl jõuline ja julge
meestele sobiv või suunatud


maskuliinum

keele üks grammatilisi sugusid (nt indoeuroopa keeltes)


maskulinism

vastukaaluks feminismile tekkinud liikumine, mis võitleb meeste diskrimineerimise vastu ja taotleb sugudevahelist võrdsust


maslenitsa

õigeusus suure paastu eelne nädal, mis algab kaheksa nädalat enne lihavõtteid


mass

hulk ainet, millel pole kindlat kuju, vormi

sarnaste asjade (esemete v. aine) korrastamata hulk


massaaž

pehmete kudede hõõrumine, muljumine, kloppimine vms kätega või sellekohaste riistade abil, nt et ergutada vereringet ja ainevahetust või vabastada lihaspinget

see, kui sa kellegi keha pressid ja pigistad, selleks et vähendada valu tema lihastes ja et ta vabaneks pingetest


masseerija

massaažiga tegelev, seda oma tööna tegev inimene


masseerima

mingit kehaosa kätega või abivahendiga mehaaniliselt mõjutama (nt hõõruma, mudima, kloppima)

keha pinda vereringe ja ainevahetuse ergutamiseks mehaaniliselt hrl. kätega siludes, hõõrudes v. muul viisil ärritama


massidemonstratsioon

suurte rahvahulkade osalusel toimuv meeleavaldus


massihüsteeria

suurt hulka inimesi haarav, millestki põhjustatud erutatud, ärritatud seisund, kus hrl puudub enesekontroll ning ollakse võimetu toimima arukalt, läbimõeldult vms


massi-iive

looma kehamassi juurdekasv teatud ajavahemikus (ööpäevas, nädalas või kuus)


massiiv

kompaktne, vähese liigestusega mäestikuala

ühe- või mitmemõõtmelisena korrastatud ja indekseeritav andmekogum


massiivne

kogult suur või võimsana näiv (nt paks, raske), mitte kerge või õhuline

kogult suur v. võimsana näiv (paks, raske vms.)


massikommunikatsioon

teabe levitamine laiadele rahvahulkadele ajakirjanduse, raadio, televisiooni ja interneti vahendusel

kommunikatsioonisüsteem, mille rakendamise eesmärk on teabe levitamine auditooriumile, milleks on täpselt piiritlemata suur inimhulk


massikommunikatsioonivahend

massikommunikatsiooni võimaldav tehniline vahend (nt trükiajakirjandus, raadio, televisioon, internetiportaal)


massiline

suurel arvul, suures ulatuses esinev
suuri (inim)hulki hõlmav


massimeedia

trükiajakirjandus, raadio, televisioon, internetiportaalid ja muud massiteabevahendid


massiteave

laiadele rahvahulkadele mõeldud informatsioon


massoon

vabamüürluse pooldaja ja mõne vastava ühingu liige


masstoodang

suurtes kogustes valmistatud standardiseeritud tooted


masstootmine

samalaadsete toodete (pidev) valmistamine suurtes kogustes

samalaadse toodangu pidev valmistamine suures koguses (EKSS)


massöör

massaažiga tegelev, seda oma tööna tegev inimene


mast

(purjelaeval:) tugev kõrge püstloodne või veidi kaldu olev post, mille külge kinnitatakse purjed ja muu taglas


mastaap

määr, mida miski hõlmab, millegi ulatus või haare


mastaapne

ulatuslik (ja suurejooneline), laiahaardeline


mastiit

(naistel:) rinnanäärmes peamiselt imetamise ajal tekkiv põletik

sünnitusjärgse perioodi haigus, mille puhul rindades tekkiv piimapais, pisitraumad ja bakteriaalne põletik viivad rindade valulikkusele ja tursele ning kaasub kõrge palavik ning halb enesetunne


mastikorv

võretatud platvorm purjelaeva masti alumise osa lõpus (vaatluskohana)


mastoidiit

oimuluu nibujätkes nt keskkõrvapõletiku tüsistusena tekkinud põletik

keskkõrvaga ühenduses oleva nibujätke mädane põletik ja on ägeda keskkõrvapõletiku tüsistuseks


masturbatsioon

sugutungi rahuldamine oma suguelundeid käega vm viisil mehaaniliselt ärritades

sugutungi rahuldamine oma suguelundeid mehaaniliselt ärritades


masturbeerima

sugutungi rahuldama oma suguelundeid käega vm viisil mehaaniliselt ärritades


masu

majanduse pikaajaline pidurdumine, millega kaasneb suur tööpuudus, inflatsioon ja pankrotilaine


masuurikas

suli kommetega, üleannetu, korraldustele allumatu inimene või loom


masuut

nafta töötlemisel pärast kergete naftasaaduste eraldamist saadav suure viskoossusega vedelkütus, raske kütteõli

nafta (ka tahkekütuste uttetõrva) vedel destillatsioonijääk


mašikulii

keskaja lossi tornide ja kaitsemüüride ülaosas eenduv väike alt lahtine ärkelehitis, mille kaudu valati vaenlasele keevat vett, tõrva vms kaela


mažoor

rõõmsakõlaline helilaad, mille I ja III astme vahe on suur terts


mateeria

aine, materjal, millest miski koosneb
see, millel on suurus, kuju ja mass


ma-tegevusnimi

(grammatikas:) üks eesti keele tegusõnade käändelisi vorme (nt <eki-foreign>lugema, hüüdma, köitma</eki-foreign>)


matemaatika

teadus, mis uurib arvudest, kujunditest, avaldistest vms koosnevaid hulki ja nendevahelisi seoseid

teadus hulkade ja kujundite stukrtuurist ning vastastikustest kvantitatiivsetest suhetest


matemaatikatund

õppetund matemaatika õpetamiseks ja omandamiseks


matemaatiline

hulki ja nendevahelisi seoseid käsitlev, arvutuslikke vms meetodeid kasutav, matemaatikaga seotud


matepuu

troopikas ja lähistroopikas kasvav erepunaste marjadega lehtpuu või -põõsas, mille lehtedest tehakse värskendavat jooki (matet)


materiaalne

ainest koosnev, meeltega tajutavalt, reaalselt eksisteeriv


materialiseerima

materiaalset, ainelist kuju andma
ainelist kuju andma (EKSS)


materjal

aine või töödeldud tooted, millest midagi valmistatakse, toodetakse, ehitatakse vms

see, mis on vajalik millegi valmistamiseks, tootmiseks või ehitamiseks

see, mis on vajalik millegi valmistamiseks, tootmiseks, ehitamiseks jne.


matistama

(males:) vastasmängijat matiga alistama (EKSS)


mativili

vanasti veskis jahvatamise tasuks antud vili


matk

(sportlik) sihipärane retk, rännak looduses, jalgsi vm viisil


matkaauto

WC, duši, külmkapi, pliidi jt mugavustega varustatud suur sõiduk, mis on mõeldud rännumeestele


matkaja

inimene, kes matkab (ka matkasportlase kohta)


matkama

maastikul, teedel (jalgsi) varem valitud marsruudil liikuma, hrl aeg-ajalt vahepeatusi tehes


matkima

mingi eeskuju, mudeli vm põhjal kedagi või midagi järele tegema


matma

surnukeha (või säilmeid) hrl vastava kombetalituse saatel hauda panema ja mullaga katma

surnut hrl. vastava kombetalitusega viimsesse puhkepaika (hauda, kalmesse jne.) toimetama


matriarhaalne

matriarhaadil rajanev, emaõigust ja naisliini esimust järgiv

(laiemalt:) naiste võimuga iseloomustatav


matriarhaat

ühiskonnakorraldus, milles juhtkoht on naisel (perekonnas emal) ning kus sugulust ja pärimisjärglust arvestatakse naisliinis

(laiemalt:) naiste võim ühiskonnas vm rühmas

periood ürgkogukondliku korra arengus, mida iseloomustab sugulasjärgus ja pärimiskord emaliinis, emajärgus


matriits

seadme või pressvormi osa, teatav alusvorm, millesse mingi (metallist) vahendiga pressitakse teatav jäljend või süvend

kipsist, plast- või pabermassis negatiivreljeef, millega tekitatakse reljeefseid kujundeid nt raamatutele


mats

talupoeg, maamees (härra, saksa, linlase vastandina)


matsakas

(inimese või looma keha, ka mõne kehaosa kohta:) tüse ja lüheldane

(esemete, moodustiste vm kohta:) lai ja madal


matsalka

(kiulisest materjalist) pesemis- või küürimisvahend

pehmest materjalist vahend, millega saab enda keha pesta


matsatama

hooga või löögiga, järsku tuhmi heli tekitades kukkuma, põrkama

kukkudes, põrgates sellist heli tekitama


matslik

kasvatamatule, lihvimata, labasele inimesele või sellisele käitumisele omane


matš

spordivõistlus kahe üksikvastase või võistkonna vahel

võistlus kahe üksikvastase v. võistkonna vahel (EKSS)


matšo

mehelikku stereotüüpi nii välimuse kui käitumisega (liialdatult) rõhutav mees


matt

(vandumise, vulgaarsete vene vandesõnade kohta)

olukord males, kus mängija ei saa oma kuningat vastase malendi tulest päästa (EKSS)


Matteuse evangeelium

üks neljast Piibli Uue Testamendi raamatust, mis räägivad Jeesuse elust ja tegevusest


mattuma

(hääle kohta:) summutatud saama; katkema, lämbuma (EKSS)


matus

surnu matmine koos vastava kombetalitusega (ja mälestamine ühise sööminguga)

toiming, mille käigus surnud inimene maetakse või põletatakse

arheol. haud; maetud surnu koos kaasapandud esemetega (EKSS)


matusekabel

kabel hrl ühe perekonna matmiseks (endisajal)


matusekoht

koht, kuhu on surnu(id) maetud
kellelegi eraldatud matmiskoht


matusemaja

kodu, kus surnu on majas või äsja maetud


matuseplats

kellelegi eraldatud matmispaik kalmistul


matuserong

matuseliste rivi (jalgsi või sõidukitega) teel hauaplatsile


matusetalitaja

(ilmalikku) matusetalitust pidav inimene


matusetalitus

kombetalitus lahkunuga hüvastijätuks matustel


matusetseremoonia

pidulik matusetalitus (nt riigijuhi vm tuntud isiku matustel)


matõll

surusääse ussitaoline vastne (peamiselt söödana kalapüügil või kalasöödana)


mauism

marksistliku kommunismi vorm, mis põhineb Mao Zedongi õpetusel


MB

infohulga ja salvestusmahu mõõtühik, 1024 kilobaiti ehk 1 048 576 baiti


Mc

sünteetiline keemiline element järjenumbriga 115


Md

kunstlik radioaktiivne metall, omadustelt aktinoid, keemiline element järjenumbriga 101


me

osutab vähemalt kahele inimesele või suuremale rühmale, kelle hulka kõneleja kuulub või kelle hulka ta tunneb end kuuluvat (nt vanuse, soo, ameti vm põhjal)

mina ja teine inimene või mina ja teised inimesed


meander

täisnurkselt murtud joontest moodustatud horisontaalne paelornament, mida paralleeljoonte abil mitmel viisil varieeritakse; selle ornamendi motiiv


medaliomanik

inimene, kes on saanud või võitnud medali (nt koolilõpetaja, sportlane)


mediaator

kehasisene bioaktiivne aine, mis vahendab närviimpulsside ühelt närvirakult teisele edasikandumist (nt dopamiin, serotoniin, adrenaliin)


mediatsioon

vahendus või lepitamine, konflikti lahendamine kolmanda osapoole abil


medikament

aine, mis on mõeldud haiguse ravimiseks, ärahoidmiseks või haigussümptomite leevendamiseks

aine, mis parandab su tervist, kui sa haige oled


mediterraanne

Vahemere mail esinev, neile omane või iseloomulik


meditsiin

inimese haigusi, nende vältimist, diagnoosimist ja ravi uuriv ning rakendav teadusharu

teadus, mis uurib haigusi ja seda, kuidas neid ravida

teadus, mis uurib elusorganismide haigusi ja ravimist


meditsiiniasutus

inimese terviseprobleemidega tegelev asutus (nt haigla, polikliinik, sanatoorium)


meditsiinipunkt

arstiabi andmise koht (nt ettevõttes, avalikel üritustel, spordivõistlustel)


meditsiiniteadus

inimese tervise kaitset ja tugevdamist, haigusi, nende vältimist, diagnoosimist ja ravi uuriv ja rakendav teadusharu


meditsiiniturism

reisimine välismaale, et saada tervishoiuteenuseid teises riigis, kus ravikulud on madalamad ja teenuste kvaliteet samaväärne


meditsiinitöötaja

haiglas, polikliinikus vm töötav, haigeid raviv, hooldav vms tööd tegev inimene (nt arst, õde)


meditsiiniõde

haigete eest hoolitsev ja muud õendusabi osutav tervishoiutöötaja

inimene, kelle töö on aidata arsti ja tegeleda haigetega


medõde

arsti (ravi)korraldusi vahetult ellu viiv keskeriharidusega meditsiinitöötaja


meede

mingi eesmärgi saavutamiseks rakendatav tegevus või toiming(ud)

meetod või vahend mingi eesmärgi saavutamiseks

tarvitusele võetud v võetavad abinõud, rakendatud v rakendatavad abinõud


meedia

trükiajakirjandus, raadio, televisioon, internetiportaalid ja muud massiteabevahendid


meediamängija

tarkvara digitaalsete audio-videosignaalide esituseks (nt VLC)


meediategelane

ajakirjanduses tegutsev inimene, hrl ajakirjanik


meediaväljaanne

ajaleht, ajakiri vm perioodiliselt ilmuv teos


meedik

inimene, kes töötab meditsiini valdkonnas


meejook

mett sisaldav, meega valmistatud jook (nt mõdu)


meekurn

(mesiniku töövahend:) sõel meest kärjetükikeste ja muude tahkete lisandite eemaldamiseks


meel

teatud aistingute vastuvõtmise ja eristamise võime (nt kuulmine, nägemine, haistmine)

võime, mille abil su keha ümbritseva maailma kohta infot saab


meelde jätma

kui sa <eki-highlight>jätad</eki-highlight> midagi <eki-highlight>meelde</eki-highlight>, siis sa säilitad selle mälus, ei unusta seda


meelde jääma

kui sulle <eki-highlight>jääb</eki-highlight> midagi <eki-highlight>meelde</eki-highlight>, siis see on sul mälus


meeldejääv

(millegi emotsionaalselt mõjuva kohta:) selline, mis ei unune, unustamatu


meeldesööbiv

(millegi emotsionaalselt väga mõjuva kohta:) selline, mis ei unune, unustamatu


meelde tooma

meenuma panema, mingit mälupilti taas esile kutsuma


meelde tulema

mälus elustuma, seal taas esile tulema
unustatud asja uuesti mäletama hakkama
mõttesse tulema, mälus elustuma


meelde tuletama

(enda või kellegi teise) mälus mingit teadmist või mälupilti uuesti esile kutsuma, meelde tooma

kui sa <eki-highlight>tuletad</eki-highlight> midagi <eki-highlight>meelde</eki-highlight>, siis sa kutsud unustatud asja mälus uuesti esile

endale uuesti mällu äratama, mälus esile kutsuma


meeldetuletus

kellelegi mingi asjaolu meeldetuletamine; meeldetuletav asjaolu


meeldima

kellegi meelest ilus, hea või tore olema, kelleski sümpaatiat, heameelt või rahulolu esile kutsuma

kellegi arvates ilus, hea või tore olema

kellelegi meele järgi, meelepärane olema.


meeldiv

selline, mis tundub ilus, hea või tore, kutsub kelleski esile sümpaatiat, heameelt või rahulolu

nii iseloomustatakse inimest, kes hindajale meeldib


meeldumus

kiindumus, suur sümpaatia või meeldimine


meeleavaldus

(poliitilise) meelsuse, nõudmiste, protesti või toetuse avalik väljendus nt rahvakoosoleku näol


meeleelund

väliskeskkonnast ja organismist tulevaid ärritusi vastuvõttev elund (nt silm, kõrv)

organ v. elund, mis reageerib stimulatsioonile


meelega

nii, et on kavatsetud või ette planeeritud, mitte juhuslikult

mitte kogemata; mõnikord ka kiusu pärast