suhkurdama

suhkruga magusaks tegema, üle riputama v. katma (EKSS)


suhkurdiabeet

insuliini vaegusest tingitud ainevahetushäire, mille puhul on häirunud organismi võime omastada suhkruid


suhkurkusesus

uriini normaalsest suurem suhkrusisaldus


suhkurmagus

maitselt (või lõhnalt) väga magus, magus nagu suhkur


suhkurtõbine

inimene, kes põeb suhkurtõbe, diabeeti
suhkurtõve põdeja


suhtarv

(statistikas:) arvuline näitaja, mis on leitud absoluutarvude suhtena ning tähistab suhtelist suurust

(statistikas:) absoluutarvude suhtena leitud näitarv, suhtelise suuruse arvväärtus (EKSS)


suhtekorraldus

suhtlemine avalikkusega, meediaga ja teiste ettevõtete või asutustega eesmärgiga mõjutada oma ettevõtte mainet ja kajastust

suhtlemine üldsusega ja teiste ettevõtetega


suhteline

selline, mis avaldub ainult seoses mõne teise nähtuse või objektiga, millestki sõltuv või tingitud

selline, mis avaldub ainult seoses mõne teise nähtuse või objektiga, sõltuv


suhteliselt

(nõrgendab omadust või asjaolu:) peaaegu täiel määral


suhtes

mingis küsimuses, mingis asjas
kellegagi või millegagi seoses


suhtevõrgustik

suhted, mis ümbritsevad inimest argielus ning mis on vajalikud inimese igapäevaseks toimetulekuks


suhtlema

teis(t)e inimes(t)ega infot ja mõtteid vahetama, hrl rääkides, kirjutades, ühiselt aega veetes vm moel

toiming, mille käigus vahetatakse mõtteid, infot vm.


suhtlemisaldis

meeleldi valmis suhtlema, kergelt ja vabalt suhtlev


suhtlemiskultuur

inimestevahelise suhtlemise viis
suhtluskultuur


suhtlemisoskus

oskus (hästi, meeldivalt) teiste inimeste poole pöörduda, nendega rääkida vm viisil suhelda


suhtlemisprobleem

psüühiline probleem vm asjaolu, mis takistab, häirib suhtlemist, oskamatus või suutmatus suhelda


suhtlemistreening

rühmas toimuv suhtlusoskuse arendamine (nt koolitusel, kursustel)


suhtlus

teabe, sõnumite edastamine ja vastuvõtmine mingite osapoolte vahel, (vastamisi) oma mõtete, tunnete väljendamine, hrl kirjutades, rääkides

see, kui keegi kellegagi infot ja mõtteid vahetab


suhtlusvahend

vahend, mis võimaldab teabe levitamist ja inimestevahelist suhtlemist (nt seade, keel vm märgisüsteem)


suhtlusvõrgustik

eri kanalitest koosnev virtuaalne võrgustik, mille sisu loovad kasutajad ise, üks meediavorme


suhtuma

kellegi või millegi kohta midagi arvama, kellegi või millegi suhtes mingil seisukohal olema

kellegi või millegi kohta midagi arvama, mingil seisukohal olema

kellegi v. millegi kohta midagi arvama, kellegi v. millegi suhtes mingil seisukohal olema


suhtumus

väljakujunenud arvamus, seisukoht kellegi või millegi kohta


suhvel

laua, kapi vm mööblieseme hrl kastikujuline lahti- või väljatõmmatav osa millegi hoidmiseks

kasti kujuga osa laua või muu mööblieseme sees, mida saab välja tõmmata


suid puhtaks rääkima

kõike avameelselt välja ütlema, südamelt ära rääkima


suigahtama

korraks (kergesti, lühidalt) uinuma, korraks magama jääma


suigutama

und peale ajama, uniseks tegema
uinuma panema


suikuma

tasapisi, vaikselt uinuma, (kergelt, lühidalt) magama


suiline

suveks palgatud põllu- vm abitööline (nt sulane või tüdruk)


suine

suvele omane, suvel toimuv või kasutatav


suisa

rõhutab millegi täit määra, toob esile ootamatuse nüansi


suits

millegi põlemisel või kuumenemisel tekkiv gaaside, õhu ja tahkete osakeste hõljuv segu

hall, valge või must gaas, mis tekib õhku, kui miski põleb

tubakatoode, milles peenestatud vääristubaka rull on keeratud paberisse


suitsed

suuraudadega päitsete (ehk valjaste) rauast osa, mis käib hobusele suhu


suitsema

(liha vm toiduainete kohta:) suitsuga läbi imbuma, suitsus küpsema


suitsetama

tubaka vm mõnuaine põletamisel tekkivat suitsu sisse hingama ja seejärel välja puhuma

sigareti suitsu suu kaudu sisse hingama ja välja puhuma

tubaka (vm. mõnuaine) põletamisel tekkivat suitsu sisse hingama ja seejärel välja puhuma, suitsu tegema; sigarette, paberosse vms. tarvitama. (EKSS)


suitsetamine

tubaka (vm mõnuaine) tarvitamine seda põlema pannes ja tekkivat suitsu sisse hingates ja seejärel välja puhudes

tubaka (vm. mõnuaine) põletamisel tekkivat suitsu sisse hingamine ja seejärel välja puhumine, suitsu tegemine; sigarettide, paberosside vms. tarvitamine


suitsetamisruum

suitsetamiseks mõeldud (ventileeritav) ruum


suitsidaalne

enestapuga seonduv, enesetapuni viiv või jõudev


suitsiid

iseenda ettekavatsuslik tapmine
enda ära tapmine


suitsiidirünnak

kallaletung, millegi ründamine vm terroriakt, mille sooritaja toob iseennast teadlikult ohvriks


suitsiiditerrorist

inimene, kes sooritab terroriakti iseennast teadlikult ohvriks tuues (nt end õhkides)


suitsik

suitsu tekitamiseks kasutatav riist (nt mesinikel)

mesilasperega töötamisel suitsu tekitamiseks kasutatav riist, mesiniku suitsulõõts.


suitsuauk

auk rehetoa või sauna soemüüri seinas või laes, et välja lasta suitsu ja vingu


suitsugaas

millegi põlemisel tekkiv (kahjulik) gaasisegu

kütuse põlemisel tekkiv gaasi ja auru segu (EKSS)


suitsukoni

suitsetamisest järelejäänud sigaretiots, varasemal ajal ka paberossiots


suitsukorsten

suitsu väljajuhtimiseks ja tõmbe tekitamiseks mõeldud toru vm ehitis


suitsukvarts

suitshall kuni kaneelpruun poolvääriskivi, kvartsi teisend


suitsukäik

torujas kanal, mis juhib küttekoldest väljuvad suitsugaasid korstnasse


suitsuma

suitsust mustuma, tahmaga kattuma
suitsust mustuma, tahmaga kattuma.


suitsunälg

tahtmine suitsetada
suur soov suitsetada


suitsupits

torukujuline ese sigareti või sigari hoidmiseks suitsetamisel


suitsupomm

põlemisel ohtralt suitsu tekitav pürotehnikavahend

pomm, mille eesmärgiks on nähtavuse segamine suitsu abil


suitsupääsuke

pika harkis saba, sinkjasmusta seljapoole ja valge kõhualusega lind, kes ehitab savipesa hoone räästa alla

pika saba, musta selja ja valge kõhuga lind, kes ehitab pesa hoone katuse alla


suitsuruum

suitsetamiseks mõeldud (ventileeritav) ruum


suitsusammas

põlemisel, plahvatusest vm moel tekkiv massiivne tulbakujuline suitsust moodustis


suitsusilm

silmameigistiil, mida iseloomustavad tumedad toonid ja hajutatud värvid


suitsutama

liha, kala vm toiduaineid teatavat aega teataval temperatuuril suitsus hoidma, suitsuga läbi immutama või suitsutusvedelikuga töötlema

aromaatset suitsu tekitavat ainet põletama (EKSS)


suitsutund

tööpaus või puhkehetk, et suitsu teha
puhkehetk suitsetamiseks


suitsuving

(puidu) mittetäielikul põlemisel või millegi kõrbemisel tekkiv (kibedalõhnaline) suits


sujuma

probleemideta, tõrgeteta toimuma, ladusalt, hästi edenema


sujuv

ühtlaselt, äkiliste muutusteta, jõnksudeta kulgev, mitte järsk


sukahoidja

naiste trippidega pesuese sukkade ülevalhoidmiseks


sukajoon

piki sukasääre tagumist külge kulgev õmblus


sukakad

õhukesest materjalist riideese, mida naised kannavad pükste või seeliku all


sukapöid

labajalga kattev suka osa
labajalga kattev suka osa (EKSS)


suksu

suur koduloom, kes hirnub, kelle seljas ratsutatakse ning keda kasutatakse veoloomana

suur loom, kelle seljas inimesed sõidavad ja kes suudab raskeid asju vedada


suktsessiivne

järgnev, järjestikune
järk-järgult toimuv


sula

(aitab väidet tugevdada, öeldut rõhutada:) selgelt, täiel määral ilmnev

ideoloogilise surve lõdvenemise aeg ühiskonnas (EKSS)


sulahäälik

heliline konsonant, hrl <eki-foreign>l</eki-foreign> või <eki-foreign>r</eki-foreign>


sulailm

suhteliselt soe (temperatuuriga 0° või üle selle) ja niiske talveilm


sulajuust

võileivale määrimiseks sobiv pehme juust (sulatatud juust või toorjuust)


sulama

soojuse mõjul tahkest olekust vedelaks või pehmeks muutuma

(inimloomuse ja selle väljenduste kohta:) (ülevoolavalt) tundeliseks, hellaks, lahkeks muutuma v. selline olema. (EKSS)


sulamispunkt

temperatuur normaalrõhul, mille puhul tahke aine hakkab sulama

temperatuur, mille juures tahke aine muutub vedelaks


suland

(erilaadsete nähtuste, omaduste vms segu või ühenduse kohta)


sulandama

üheks tervikuks kokku panema, ühte segama


sulandsõna

sõna, mis on tekkinud kahe (või enama) sõna sulandumisel üheks uueks sõnaks nii kuju kui tähenduse poolest (nt <eki-foreign>sudu</eki-foreign>, <eki-foreign>masu</eki-foreign>)


sulanduma

üheks tervikuks segunema (nii et piirid ähmastuvad), ühte sulama


sulane

palga eest (hrl põllutöödel) töötav meessoost maatööline

palga eest (hrl. põllutöödel) töötav  meessoost maatööline


sulanema

millessegi hajuma, sujuvalt millekski üle minema; segunedes ühtset tervikut moodustama


sulapagu

mitmesuguse värvusega kuubiliste kristallidena esinev mineraal, looduslik kaltsiumfluoriid


sularaha

raha füüsilisel kujul (paberi ja müntidena)


sularahaautomaat

automaat, millest pangakaardiga saab kontolt välja võtta sularaha ja teha makseid

automaat, mille abil saab spetsiaalse kaardiga oma pangakontolt raha võtta ja makseid teha

automaat, millest panga magnetkaardiga saab kontolt välja võtta sularaha (EKSS)


sulaselge

täiesti selge, väga selgelt märgatav
selline, et mingit kahtlust pole
kergesti, väga selgelt nähtav


sulatama

soojuse mõjul sulama panema, tahkest vedelaks või pehmeks muutma

millessegi liitma, sujuvalt ühtseks tervikuks ühendama (EKSS)


sulav

sujuv, katkestusteta, järskude üleminekuteta kulgev


sulberdama

vees jalgu, käsi vm edasi-tagasi või üles-alla liigutama


suleharjutus

kirjanduslik katsetus, (esimene) kirjanduslik proovitöö


sulejoonis

hane-, pilliroo- või metallist sulega tehtud joonistus


sulejoonistus

sule abil tindi v tuššiga tehtud joonistus


sulekrae

mõnede lindude kaela kraena ümbritsevad muust sulestikust erineva värvuse või pikkusega suled


sulemees

loova kirjatööga tegelev inimene (hrl ajakirjanik, kirjanik või luuletaja)


sulepadi

sulgedega täidetud, hrl väga pehme ja kohev padi


sulerood

piki linnusule keskjoont paiknev rood, mille külge kinnitub sulelaba


sulestik

linnu keha katvad suled
lindude kehakate


suletekk

sulgedest täidisega tekk
sulgedega soojustatud tekk


suletutt

linnu pikad püstised suled, hrl lagipeal või kuklas


suletöö

(loominguline) kirjutamine
kirjutatud teos vms


sulg

lindude keha kattev piklik, suleroost ja pehmest sulelabast koosnev moodustis (üks paljudest), mis aitab kaasa lennuvõimele ja võimaldab varjuda

üks paljudest pehmetest osadest, mis linnu keha katavad


sulud

kahepoolne kirja- või matemaatiline märk ( ), mida kasutatakse, et mingit osa ülejäänust eraldada

kahest ümarast joonest koosnev märk ( ), mida kasutatakse tekstis, et mingit osa eraldada


sulgaspar

toataimena kasvatatav õrn ja õhuline rohttaim


sulgema

midagi avatut, lahtist kinnisesse olekusse, kinni või kokku panema või katma millegagi

(hrl. tud-partitsiibis) üldsusele kättesaamatuks, ligipääsmatuks muutma, teat. kitsamale ringkonnale määratuks tegema (EKSS)


suletud

(millegi lahtikäiva kohta:) selline, mis ei ole avatud, kinni olev


sulgemisventiil

ventiil millegi (nt veevoolu) sulgemiseks


sulghäälik

kaashäälik, mille hääldamisel häälduselundite sulg katkestab õhuvoolu täielikult (nt eesti g, b, d, k, p, t)


sulg jookseb

(ladusa, vabalt voolava kirjaliku eneseväljenduse kohta)


sulgkrae

mõnede lindude kaela kraena ümbritsevad muust sulestikust erineva värvuse või pikkusega suled


sulgloom

metslindudest kodustamise tulemusena kujunenud, kasu või ilu pärast kasvatatav lind (nt kana, hani, part)

lind, keda inimesed kasvatavad, näiteks kana, hani või kalkun


sulgpadi

sulgedega täidetud, hrl väga pehme ja kohev padi


sulgpall

sportmäng, mida mängitakse reketi ja väikeste sulekestega kaetud lehtrikujulise (plastmass)palliga, viimast reketiga üle võrgu lüües

sportlik mäng, mida mängitakse reketi ja väikse palliga, mille küljes on suled


sulgur

mingit kehaava ümbritsev lihas, mis kokku tõmbudes seda ava ahendab v. suleb


sulgurlihas

mingit kehaava (nt silmaava, pärakut) ümbritsev lihas, mis kokku tõmbudes seda ava ahendab või suleb


suli

inimene, kes kasutab ebaausaid võtteid, teisi petab, tüssab


sulima

sulitempe, kelmust tegema, ebaausalt toimima


sulin

vee (harvem muu vedeliku) voolamisel tekkiv pehmekõlaline heli


sulitemp

ebaaus tegu, ka seadusvastane tegu (nt petmine, vargus)


sull

raha füüsilisel kujul (paberi ja müntidena)

korduvana annab edasi suliseva vee heli (EKSS)


sulla-sulla

annab edasi vee katkelist, hootist sulinat. (EKSS)


sulnis

mahedalt, meeldivalt mõjuv, armsalt, pehmelt veetlev


sulpima

korduvat vette kukkumise heli tekitades vees liikuma vm tegema


sulps

annab edasi kiire (ja tasase) vette hüppamise või kukkumise heli


sulpsama

(<eki-link data-link-id="237263" data-link-type="word">sulpsu </eki-link> või sulpsude saatel) vette (vm vedelikku) hüppama, kukkuma, langema vms

lupsu tegema v. lööma; kiiresti ning kergelt (kuhugi sisse, kusagilt välja v. ära) minema, lipsama.


sulpsatama

plumpsu tekitades (vette) kukkuma v. hüppama


sultanaat

riik islamimaades, mille valitsejaks on sultan


sultaniriik

riik (islamimaades), mille valitsejaks on sultan (EKSS)


sulund

laua või prussi servas olev hari, mis vastab teise laua või prussi servas olevale soonele ning mis koos võimaldavad laudu või prusse külgepidi tihedalt ühendada

laua serva õhem osa, mis käib teise laua soonde


sulundama

laudu või prusse külgepidi soonte ja soonde käivate punnidega ühendama


sumadansõna

sõna, mis on tekkinud kahe (või enama) sõna sulandumisel üheks uueks sõnaks nii kuju kui tähenduse poolest (nt <eki-foreign>sudu</eki-foreign>, <eki-foreign>masu</eki-foreign>)


sumaki

annab edasi suure hooga vette hüppamise või kukkumise heli


sumama

vaevaga edasi liikuma vees, poris vm raskesti läbitavas kohas, hrl sisse vajudes, vett ja muda pritsides

jalgu vaevaga millestki takistavast läbi vedades kulgema


sumatama

vette (või mujale) kukkumise heli tekitama, tumeda mürtsuga langema


sumbe

(õhu, ilma kohta:) mahe ja hämune, mõnusana või umbsena tunduv, nagu endasse mähkiv


sumbutaja

müra vähendav seade nt sisepõlemismootorites, tulirelvades


sume

(ilma, looduse kohta:) suhteliselt soe, mõnusana tunduv (ja vaikne), pehme ja mahe


sumer

vanaaja rahvas Lõuna-Mesopotaamias, kes rajas seal kõrgkultuuri


sumisema

(lendavate putukate kohta:) ühtlast pidevat (vaikset) hrl madalatoonilist heli tekitama


summ

ebamäärane, korratu hulk inimesi vm olendeid


summa

teatav rahahulk
mingi hulk raha
liitmise tulemus (EKSS)


summaarne

(raha vm üksuste koguhulga kohta:) kokku liidetud, kokku võetud


summima

hoogsalt, rohmakalt pilduma, toppima vms


summutama

heli, häält vaiksemaks tegema, kuuldavust vähendama


summuti

müra vähendav seadis sisepõlemismootorites, ventilatsioonisüsteemides jm


sumo

Jaapani maadlus 5-meetrise läbimõõduga ringis, millest vastane tuleb välja lükata, nii et ta ükskõik millise kehaosaga puudutaks maad


sumomaadlus

jaapani maadlus 5-meetrise läbimõõduga ringis, millest vastane tuleb välja lükata, nii et ta ükskõik millise kehaosaga puudutaks maad (EKSS)


sump

vees hoitav vett läbilaskev kast eluskala ja vähkide säilitamiseks või transportimiseks

vees hoitav vett läbilaskev kast eluskala säilitamiseks v. transportimiseks


sumpama

vaevaga edasi liikuma vees, poris vm raskesti läbitavas kohas, hrl sisse vajudes, vett ja muda pritsides


sund

millegi pealesurumine (väljastpoolt), vältimatu kohustus või vajadus


sundasumine

sunniviisiline karistuse kandmiseks ettenähtud paikkonnas elamine


sundima

kedagi (vastu tahtmist) midagi tegema panema

mingi olukorra vältimatuks põhjuseks olema

kui sa kedagi <eki-highlight>sunnid</eki-highlight>, siis sa paned ta tegema seda, mida ta teha ei taha

millekski mõjutama, millelegi vältimatuks põhjuseks olema


sundimatu

loomulik ja vaba, mitte sunnitud või millestki kammitsetud


sundkäitumine

hirmust vm ebamugavast seisundist tulenev korduv käitumine, hrl ebavajalike, kõrvaliste asjadega tegelemine (nt söömine, küüntenärimine, koristamine)


sundlikvideerima

kohtuotsusega millegi (hrl firma) tegevust lõpetama


sundlikvideerimine

millegi (eriti firma tegevuse) lõpetamine kohtuotsusega


sundmõte

tahtele allumatult teadvuses püsiv ängistav mõte või tunne

tahtele allumatult teadvuses püsiv ängistav mõte v. tunne (EKSS)


sundmüük

võlgniku vara müümine kohtuotsuse põhjal enampakkumise korras (EKSS)


sunduslik

(rangelt) kohustuslik, seaduse vm poolt peale sunnitud, vaba valikut mittevõimaldav


sundvõõrandamine

maa, hoonete vm vara võõrandamine omaniku nõusolekuta üldistes huvides, kusjuures võõrandatav vara hrl hüvitatakse


sunni islam

ortodoksne islam, mis ühendab suuremat osa islamimaailmast


sunnik

leebe kirumissõna, mida kasutatakse millegi või kellegi üle pahandades, midagi taunides, harvemini imestuse või üllatuse korral


sunniku

leebe kirumissõna, mida kasutatakse kellegi või millegi üle pahandades, kedagi sarjates, harva ka tunnustades


sunnimeede

vahend, abinõu kellegi tugevaks mõjutamiseks, midagi tegema sundimiseks


sunnitud

vastu tahtmist tehtud, teeseldud, ebasiiras


sunniviisil

käsu korras, sundimise, sunni abil, mitte vabatahtlikult


sunniviisiline

käsu korras, sundimise, sunni abil, mitte vabatahtlikult toimuv


supakad

lühike tõlgitud tekst filmi või televisioonikujutise pildivälja allosas

tõlgitud tekst, mida näidatakse filmi või saate ajal ekraani alumises osas


supelasutus

hrl endisaegne basseinide, vannide vm sellisega varustatud puhkeasutus


supelhooaeg

ajalõik aastas, mis sobib suplemiseks ja suvitamiseks


supelhoone

spetsiaalne hoone, mille oluliseks osaks on supelbassein (EKSS)


supelkostüüm

keha ümber liibuv (üheosaline) riietusese ujumiseks, hrl supeltrikoo kohta


supelmantel

hommikumantlit meenutav supelrannas, spaas vm kasutatav rõivas


supelrand

supluseks kasutatav hrl korrastatud rand

supluseks kasutatav korrastatud rand (EKSS)


supelsaks

inimene, kes veedab suvepuhkust (mere)rannas, kuurordis vm puhkekohas


supelsild

kerge rajatis (hrl järvel) vetteminekuks (ja vettehüpete sooritamiseks)


super

mingite omaduste, saavutuste poolest väga, ülimalt hea, tipptasemel olev


superego

Sigmund Freudi psühhoanalüütilises isiksusekäsituses üks psüühika komponente, teadvuse ja alateadvuse vaheline sündsuse kontroll


supereksliibris

köite väliskaanesse pressitud omandimärk, omaniku vapp või monogramm

raamatu kaanele pressitud raamatuomaniku vapp v monogramm


supergalaktika

kosmilise võrgustiku suurim, paljudest galaktikatest koosnev osa


superhea

suurepärane, ülimalt hea, tore või sobiv


superkallis

väga palju raha maksev, äärmiselt kallis


superkondensaator

suure mahtuvuse ja energiatihedusega elektrotehniline seade, mille abil saab elektrostaatilist energiat salvestada süsinikelektroodide pinnale ning mida kasutatakse olmeelektroonikas ja autotööstuses


superlahe

ülimalt, väga atraktiivne või trendikas, väga kihvt


superlatiiv

(grammatikas:) omadussõna või määrsõna võrdlusaste, mis näitab, et millelgi on vaadeldavat omadust suuremal määral kui ühelgi teisel samasse rühma kuuluval olendil, asjal või nähtusel (nt <eki-foreign>ilusaim</eki-foreign>, <eki-foreign>parim</eki-foreign>, <eki-foreign>kõige kaugemal</eki-foreign>)

väljendab seda, et kirjeldataval olendil, asjal või nähtusel on omadust suuremal määral kui ühelgi teisel samasse rühma kuuluval olendil, asjal või nähtusel


superlatiivne

ülivõrdes olevate sõnadega väljendatud
ülistav, ülimat tunnustust väljendav
parimatest parim


supermarket

väga suur pood, kus müüakse toitu ja kõikvõimalikke muid tooteid, mida kodus vaja läheb

piirkondlik suur toidu- ja tööstuskaupade keskus (EKSS)


supermodell

moetööstuses eriti tuntud, tipptasemele jõudnud modell


superrealism

fotoga sarnanevat tõetruud tegelikkuse kujutamist taotlev kunstivool (peamiselt maalikunstis)


superstaar

eriti kuulus, edukas või andekas näitleja, muusik, sportlane vms


supersuurslaalom

mäesuusatamise ala, kus on ühendatud kiirlaskumise ja suurslaalomi tehnika ning kus võistlusmaa on üle 1500 m pikk


supertoit

loodusliku päritoluga toitainete poolest rikas toiduaine, mis soodustab organismi täisväärtuslikku toitumist


supervisioon

inimeste ja inimsuhetega tegelevate spetsialistide ja asutuste nõustamine tööks vajalike omaduste arendamiseks ja suhtlusoskuse parandamiseks


supiin

eesmärki väljendav tegevusnimele lähedane verbivorm ladina ja mõnes muus keeles, eesti keeles <eki-foreign>ma</eki-foreign>-infinitiiv


supilontrus

(kirudes või tögades inimese kohta, harvem naljatamisi ka koera kohta)


supilusikatäis

(hrl toiduretseptides:) supilusikat täitev, sellesse mahtuv kogus


supimulk

(suu kohta, sageli rääkimisega ühenduses)


supiroheline

maitseköögiviljade rohelised pealsed maitselisandina (nt sibulapealsed, till, petersell)


supivalgus

(endisajal supile lisatud piima kohta, ka piima kohta üldse)


suplema

ujudes, sukeldudes mere, järves, jões vm veekogus mõnulema ja end värskendama

sulistades, ujudes v. sukeldudes end vees värskendama v. puhastama (EKSS)


supler

seade, millega mõõdetakse esemete pikkust, läbimõõtu ja sügavust ning mis koosneb mõõteharudega ja põhiskaalaga joonlauast ja sellel nihutatavast lisaskaalaga raamist


suplus

ujumas käimine, meres, järves vm veekogus suplemine


suposiit

silinderjas või kooniline pulk raviaine manustamiseks pärakusse või tuppe

kehaõõnesse manustatav toatemperatuuril tahke ja kehatemperatuuril sulav ravim


supp

hrl keetes valmistatud vedel toit, mis sisaldab liha, kala, köögivilja vm

vedel toit, mille sees on enamasti vesi, aedviljad ja liha

segane asi, segadus, täbar olukord (mille keegi oma tegevusega on valmistanud teistele v. endale) (EKSS)


supraliibros

köite väliskaanesse pressitud omandimärk, omaniku vapp või monogramm


suprarenaalnääre

paariline sisenõrenääre, mis inimesel paikneb kummagi neeru ülaosal (imetajatel eesosal) ning mis eritab nt adrenaliini ja suguhormoone


supreemum

(algebras:) vähim arv, millest suuremaid vaadeldavas arvuhulgas ei leidu, vähim ülemtõke


supsama

järsu, kiire liigutusega kuhugi midagi pistma, ootamatult kuhugi sisse sattuma, kuskilt läbi vajuma

järsu, kiire liigutusega midagi tegema, kuhugi midagi pistma, kuhugi vajuma, kiiresti kuskilt läbi minema (EKSS)


surakas

kiire, terav löök (nt elektrist, piitsaga)


surema

kui keegi <eki-highlight>sureb</eki-highlight>, siis ta elu lõpeb


surematu

selline, kes kunagi ei sure, igavesti elav


suremisabi

inimese surma kiirendamine ja kergendamine raske ravimatu haiguse ja piinade korral


suremus

surmajuhtude esinemine mingi piirkonna rahvastikus või selle osas kindla ajaühiku jooksul

rahvaarvu v. loomade arvu vähenemine surmajuhtude tagajärjel teat. ajavahemikus (EKSS)


suremuskoefitsient

mingi piirkonna surmajuhtumite keskmine arv 1000 elaniku kohta aastas, suremuse üldkordaja


suremustabel

tabel, mis esitab mingil kindlal aastal sündinud inimeste (hrl 100 000 inimese) oletuslikku suremist aastate kaupa


sure surnuks

ütlus, mis tugevdab mingit tunnet vm, väljendab millegi ülimat määra


suretama

kellegi surma põhjustama
millegi eksistentsi lõpetama
midagi lämmatama, kustutama
elutuks v. tuimaks tegema


surfama

veebis olevat teavet (ilma kindla eesmärgita) sirvima


surilina

lina, millesse surnu mähitakse või millega ta kaetakse

riie, millesse mähitakse või millega kaetakse surnu (EKSS).


surimuri

asjade segiolek, segapuder, segane, kahtlane või ebaseaduslik asi


Suriname

riik Lõuna-Ameerika kirdeosas Atlandi ookeani rannikul Guyana ja Prantsuse Guajaana vahel


surirõivad

surnule selga pandavad riided
surnule selga pandavad riided (EKSS)


suristama

seadme, masinaga töötades pidevat monotoonset kõlatut heli kuuldavale laskma

surisevat heli tekitama; surisema panema, suriseda laskma (EKSS)


surisäng

surija voodi (ka väljendites suremas olekuga ühenduses)


surkama

kiire liigutusega midagi kuhugi pistma, sisse vajutama


surkima

mingi (teravaotsalise) esemega millegi sees torkides seda korduvalt ümber pöörama või segi ajama


surm

organismi elutegevuse lakkamine, elu lõppemine


surmaabi

inimese surma kiirendamine ja kergendamine raske ravimatu haiguse ja piinade korral


surmaagoonia

organismi talitluste vaibumise järk surma eel


surmahaigus

haigus, mis lõpeb surmaga, surma toov haigus


surmajuht

kellegi surm, hrl statistilise vms üksiksündmusena


surmajumal

surma kehastav jumal, allilma valitseja (nt Egiptuses Osiris, Vana-Kreekas Hades, Vana-Roomas Vulcanus, Tiibetis Yama)


surmakangestus

pärast surma tekkiv lihaste kangestus, mis kaob mõne päeva pärast


surmakägu

põõsasniitudel ja hõredates metsatukkades elutsev pika kõvera noka ja suure suletutiga lind


surmalaager

(koonduslaagri, eriti hävituslaagri kohta)


surmama

kellegi elu lõpetama, tema surma põhjustama


surmariik

asupaik, kus surnud usutakse edasi elavat


surmarong

matuseliste rivi (jalgsi või sõidukitega) teel hauaplatsile


surmasõlm

(lennunduses:) vigurlennu element, mida sooritav lennuk teeb õhus vertikaalse ringi

vigurlennu element, mida sooritav lennuk teeb õhus vertikaalse ringi (EKSS)


surmauni

(väljendites surma kui lõputu une kohta)


surmavaenlane

see, keda vihatakse kogu hingest, leppimatu vaenlane


surmavill

vanasti surmahaiguseks peetud haigus, sinine vill (hrl oli see veremürgitus)


surmavoodi

surija voodi (ka väljendites suremas olekuga ühenduses)


surmaväli

lahinguväli vm paik, kus suur hulk inimesi on elu kaotanud, tapetud


surmlik

täielik, äärmine, suurt kannatust põhjustav


surnu

iidne surnunimetus, millest on tulnud manala elaniku või peremehe Mana nimi


surnuaed

maa-ala surnute matmiseks
maa-ala, kuhu surnud inimesed on maetud


surnud

(inimese vm olendi kohta:) elamast lakanud, hukkunud või surmatud


surnuitk

rahvakommetes surnut lautsile pannes, mattes ja hiljem kalmul käies lauldav nutulaul

folkl itk, mida lauldi surnut lautsile pannes, mattes ja hiljem kalmul käies (EKSS)


surnukamber

spetsiaalne ehitis surnute paigutamiseks enne matuseid


surnukirst

piklik kaanega, hrl ilustatud (puu)kast, milles surnu sängitatakse hauda

piklik kaanega kast, mille sees surnu hauda pannakse


surnuks rääkima

palju ja osavalt rääkides kedagi veenma, oma seisukohti peale suruma


surnuks vaikima

milleski muret tegevast, häirivast vms mitte rääkima, olematuks vaikima


surnukuur

spetsiaalne ehitis surnute paigutamiseks enne matuseid (EKSS)


surnulina

lina, millesse surnu mähitakse või millega ta kaetakse


Surnumeri

soolajärv Lähis-Idas Iisraeli, Jordaania ja Palestiina araabia alade piiril


surnupealuu

surnud inimese kolju (eeskätt selle kujutis eraldus- vm märgina)


surnurong

matuseliste rivi (jalgsi või sõidukitega) teel hauaplatsile


surnuteriik

asupaik, kus surnud usutakse edasi elavat


surramurra

asjade segiolek, segapuder, segane, kahtlane või ebaseaduslik asi


surrogaatema

naine, kes sünnitab talle siiratud võõrast päritolu embrüost arenenud lapse ja loovutab pärast sünnitamist lapse adopteerimiseks

emasimetaja (ka naine), kes sünnitab talle siiratud võõrast päritolu embrüost arenenud järglase


surrogaatemadus

olukord, kus naine rasestub (võõrast päritolu embrüost) kavatsusega laps pärast sündi ära anda adopteerimiseks


surts

väike kogus vedelikku
vähene hulk (midagi)


surugaas

maagaas, mis on kompressori abil kokku pressitud ning mida tangitakse sõiduki gaasimahutitesse automootori käitamiseks


suruma

oma raskusega, survega millelegi vajutama, midagi (mingisse asendisse või mingis suunas) pressima

millegi peale oma jõu või raskusega survet avaldama

(raskustega, pingutades) kuhugi v. millessegi mahutama


surusääsk

veekogude läheduses elutsev, parvena lendlev sääsk

putukas surusääsklaste sugukonnast, tümmisääsk (Chironomus)


surutis

üldine langus riigi tööstuses, panganduses või majanduses


surutrükk

trükiviis, mille korral (värvita või värviga) kujutis pressitakse materjali pinna sisse ning võimaldab saavutada reljeefset, kergitatud pinda (nt trükisel, nahkehistöös, graafikas)

trükkimine raamatu köitele värvi v. kullaga, nii et kujutis pressitakse köitematerjalisse


suruõhumootor

suure liikumiskiirusega mootor, mis muudab suruõhuenergia liikumise energiaks

mootor, mis pneumoajameis muudab suruõhuenergia liikumise energiaks


suruõhuvasar

suruõhu jõul töötav vasara ja peitli omadustega tööriist


surve

kellelegi või millelegi tugeva mõju avaldamine (nt nõudmiste abil, asjaolude sunnil)

see, kui keegi veenab või sunnib teist inimest midagi tegema


surveabinõu

kellegi tugevaks mõjutamiseks kasutatav vahend, abinõu


surveavaldus

kellegi tugev mõjutamine sunnimeetodi, ähvarduste abil vm viisil, survestamise üksikjuhtum


survegrupp

hrl tuntud inimeste rühm, kes oma majanduslike, poliitiliste vm eesmärkide saavutamiseks püüab riigivõimu otsustavalt mõjutada


survepott

pott, kus toit ülerõhul kiiresti valmis keeb


survestama

kedagi tugevalt mõjutama sunnimeetodite, ähvarduste abil vm viisil, kellelegi survet avaldama


survevahend

(poliitilise, psühholoogilise jms) surve avaldamise vahend


sushi

kalaviilu või krevettidega kaetud riisipallike või täidisega riisirull, mis on ümbritsetud vetikalehega (jaapanipärane suupiste)

riisist tehtud ümmargune Jaapani toit, mille sees on näiteks kala ja köögiviljad

jaapani köögist pärit suupiste äädikaga maitsestatud keedetud riisist


susi

suure koera sarnane enamasti halli värvi kiskja

hall metsloom, kes on välimuselt koera moodi ja sööb liha


susima

tagaselja rääkima, pidevalt vahele segama, pealekäivalt pärima


suskama

kiirelt, kergelt midagi millessegi panema, pistma


suss

pehme, allaõmmeldud tallaga kalurisaabas (EKSS)


susse püsti ajama

ära surema
hävima, toimimast lakkama vms


sussid püsti

(selle kohta, et keegi on surnud või miski omadega läbi)


sussitama

halvasti põlevat ainet süütama või põleda laskma, väikest tuld tegema


sussking

(endisajal:) heledast juhtnahast, ninapealse lapiga madal pehme naistejalats


susspüss

endisaegne kodusel teel valmistatud laskeriist, mida saab tikuga süüdata


sutašš

kitsas pael (nt rõivaste kaunistamiseks), mille kaks niitide rühma on üle põimitud siidniidiga, nii et nende vahele tekib soon


sutaššpael

kitsas pael, mille kaks niitide rühma on üle põimitud siidniidiga, nii et nende vahele tekib soon (EKSS)


suts

lühiajaline sooritus, eriti väike teatri- või filmiroll


sutuur

organismi sidekoekiht, mis seob koljuluid vm luid


suu

avaus, mille kaudu võetakse sisse toitu ja kus moodustatakse häälikud


suud kinni hoidma

vaikima, midagi enda teada hoidma
midagi enda teada hoidma


suudlema

kedagi või midagi huultega puudutama nt armastuse, helluse, austuse märgiks

kedagi huultega puudutama näiteks selleks, et näidata armastust, või selleks, et tervitada


suudlus

huulte surumine kellegi (või millegi) vastu armastuse, helluse, austuse, sõpruse vms märgiks


suudmemaa

jõesetete kuhjumise tagajärjel tekkinud mitmeharuline jõesuu


suud pruukima

(liiga) avameelselt, palju või otse rääkima


suud puhtaks pühkima

millestki oodatust ja loodetust ilma jääma


suud puhtaks rääkima

kõike avameelselt välja ütlema, südamelt ära rääkima


suud seki järele seadma

kulutades sissetulekut arvestama, vastavalt võimalustele elama


suud seks saama

pisut midagi head maitsta saama, veidi sööma või (alkohoolseid jooke) jooma


suud täis võtma

kelkivalt, üleolevalt, väga enesekindlalt rääkima


suud vett jooksma ajama

söögiisu peale ajama, isuäratavalt mõjuma


suue

jõe lõpu koht, hrl merre, järve vm veekogusse suubumise koht

voolava vee v. veekogu kuhugi avanemise v. suubumise piirkond; sissepääs mere poolt (EKSS)


suu- ja sõrataud

ägedalt kulgev ja väga nakkav sõraliste viirushaigus, mille korral tekivad põletikulised villid suuõõne limaskestale, udaranahale vm


suukaudne

(raviga seoses:) suu kaudu toimuv või võetav


suukoobas

suus huultest neeluni asuv õõnes seedekulgla algusosa


suulaelõhe

looteeas tekkinud väärareng, mille puhul on suuõõs ühenduses ninaõõnega


suulaemandel

lümfikoest koosnev paariline elund kurgus, suulaes ja keelepäras


suuline

kõneldud kujul toimuv või tehtav, mitte kirjalikus vormis


suulised

suuraudadega päitsete (ehk valjaste) rauast osa, mis käib hobusele suhu


suuliselt

kõneldud kujul, kirjaliku vahenduseta
sõnade abil öelduna.


suum

sujuvalt muudetava fookuskaugusega objektiiv, mis võimaldab pildistatavaid objekte lähemale tuua


suumulk

(suu kohta, sageli rääkimisega ühenduses)


suunama

midagi või kedagi kuhugi juhtima või saatma

millelegi suunda andma, midagi kuhugi juhtima


suunatuli

sõiduki tuli, mille süttimine annab teistele liiklejatele märku sõidukijuhi kavatsusest muuta suunda


suund

ümbruse, objektide, ilmakaarte vms järgi orienteeritud mõtteline joon

selline tee, (mõtteline) joon vms, mida mööda miski kuhugi liigub või kulgeb

üldine siht, mille poole keegi või miski liigub

üldine orientatsioon, asend ilmakaarte suhtes


suundliikumine

organismide liikumine ärritaja suunas või sellest eemale või pöördumine mingi osaga selle poole


suundsuusatamine

suusaorienteerumine, kus kontrollpunktid tuleb läbida etteantud järjestuses kiiruse peale

orienteerumise taliala, milles maastikul märgitud kontrollpunktid tuleb kaardi ja kompassi abil läbida suuskadel


suunduma

(inimese, sõiduki vm kohta:) teatud suunas, millegi poole liikuma, kuhugi (edasi) minema

mingis suunas või mingisse kohta liikuma


suundumus

tegevuse siht, teatud püüdlus, pürgimine millegi poole, valitud viis, kuidas midagi teha


suunis

juhtnöör või juhis millegi tegemiseks, korraldamiseks vms


suunitlema

teatud eesmärki silmas pidama, teatud suunda taotlema

millegi poole püüdlema, teat. suunda taotlema (EKSS)


suunitlus

teatav laad, iseloomulik tunnus, eesmärk või kavatsus


suunur

(suundantennil:) vastuvõtu/saatesuuna poole jääv seade


suupill

väike huultega mängitav pill, milles heli tekitavad õhujoa survel võnkuvad metallkeelekesed

väike, harilikult trapetsikujuline huultega mängitav pill, milles heli tekitavad puhutava või imetava õhu survel võnkuvad metallkeelekesed


suupiste

eelroana või alkohoolsete jookide kõrval pakutav hrl soolane väike toidupala


suupärane

sobiv, vastuvõetav, meelepärane
kerge või mõnus kasutada


suur

kogult, mahult vm mõõtmetelt üle keskmise

mõõtmetelt, kogult, hulgalt või mahult üle keskmise

suuruse, hulga, mõõtmete, ulatuse vm. poolest üle keskmise


suurajukoor

suuraju poolkerade välimine õhuke hallaine kiht


suurauad

suuraudadega päitsete (ehk valjaste) rauast osa, mis käib hobusele suhu


suure algustähega

(inimese kohta:) lugupidamist vääriv, väga austusväärne


suurejooneline

uhke ja võimas, oma mõjususega muljet avaldav


suureks puhuma

liialdades suuremaks, tähtsamaks tegema
sel pinnal midagi tekitama või õhutama


suuremalt jaolt

suuremas osas, enamikul juhtudel
suuremas osas, peamiselt


suuremeelne

omakasupüüdmatult mõistev, andestav või helde

nii iseloomustatakse inimest, kes soovib anda, aidata vm tingimusteta


suurendama

koguselt, hulgalt arvukamaks muutma, millegi täienduseks, lisaks minema või olema


suurendusklaas

lihtne optikariist, mis annab esemeist suurendatud kujutise


suurendussõna

sõna, mis osutab suurusele (nt <eki-foreign>kolask, mürakas, hiiglama, hullupööra, röögatult</eki-foreign>)

suurendava tähendusega sõna (omaduse määr on üle keskmise)


suurenema

koguselt, arvult suuremaks muutuma
(koguselt, arvult) suuremaks minema


suurepärane

väga, äärmiselt hea, mingi omaduse, asjaolu poolest silmapaistev


suure ringi küsimus

küsimus, mis on mõeldud paljudele, mitte ainult kitsale seltskonnale


suures osas

suurel määral, enamalt jaolt
üsna palju, väga
suurel määral, üsna palju


suuresti

suurel määral, enamalt jaolt
üsna palju, väga
suurel määral, üsna palju
jõukal ja suurejoonelisel moel. (EKSS)


suuresõnaline

(teksti kohta:) hrl tunnetele rõhuvaid sõnu sisaldav, laadilt ilutsev, ülespuhutud, aga mõttelt sisutu või kesine


suureteraline

suuremõõtmelistest osakestest koosnev, suurte (hõredate) teradena esinev


suurfavoriit

see võistleja või võistkond, kel on väga suured võiduvõimalused, kellelt oodatakse kindlat võitu


suurfeodaal

keskaegne mõjukas feodaal, maahärra, kellest sõltusid vasallid


suurfirma

suure töötajate arvu, käibe ja tegevusalade hulgaga firma


suur hadronipõrguti

maailma suurim ja võimsaim kiirendi, mille ülesanne on tuvastada ülisuure energiani kiirendatud laetud osakeste (prootonite ja raskete ioonide) kokkupõrkel tekkivaid senitundmatuid osakesi


suurilm

kõrgem seltskond, ühiskonna ladvikusse kuuluvate inimeste ring


suurilmalik

suurilmale, kõrgemale seltskonnale iseloomulik või sellega seotud


suurispeakull

metsades ja parkides puuõõntes, ka hoonetes elutsev varesesuurune tuhkhalli või roostepruuni sulestikuga kakk


suurivaevu

suure vaevaga, raskustega, tugevasti pingutades


suur juht ja õpetaja

autoriteetne, eeskuju näitav isik, vaimne liider (sageli irooniliselt diktaatori kohta)


suurkaupmees

kaubanduses edukalt ja laialt tegutsev kaupmees

suurkaubanduses tegutsev kaupmees; suur(t)e äri(de) omanik (EKSS)


suur kirikulõhe

kiriku lõhenemine kreekakatoliku ja roomakatoliku kirikuks aastal 1054


suurkogu

erakonna, ühingu vm liikmete ulatuslik kogunemine


suurkuju

mingil alal ajaloos väga silmapaistev isik


suurlinn

suure (üle 500 000) elanike arvuga ja pindalaga linn (EKSS)


suurmaaomanik

suure maa või suure talukoha omanik, suure põllumaa pidaja


suurmast

(purjelaeval:) kõige pikem, hrl teine mast


suurmees

mingil alal silmapaistev isik, kuulus tegelane, riigimees vm


suurmogul

Ees-Indias 16.–19. sajandil valitsenud islamiusulise dünastia liige


suur neljapäev

ülestõusmispühadele eelnev neljapäev, mil ristiusu kombe kohaselt meenutatakse Jeesuse püha õhtusöömaaega enne ristilöömist


suur nina

võimult, positsioonilt vm tähtis isik, tähtis tegelane


suurnokk

kuldnokasuurune jässakas suure pea ja jämeda koonilise nokaga pruunikas lind


suur nädal

lihavõttepühadele eelnev nädal, mil ristiusu kombe kohaselt meenutatakse Jeesuse kannatusi


Suur-Pakri

saar Soome lahes Paldiski lähedal Väike-Pakri saarest läänes


Suur Prantsuse revolutsioon

revolutsioon Prantsusmaal 1789–1799, mille käigus kukutati kuningavõim ja feodaalkord


suurpuri

grootmasti alumine raapuri või grootmasti kahvelpuri


suurreha

hobusega veetav pulkadega põllutööriist heina riisumiseks, vaalutamiseks või kaarutamiseks


suurreligioon

maailmas väga laialdaselt levinud usund (nt kristlus, islam, budism)


suur ristipäev

kevadine kirikupüha Kristuse taevamineku mälestuseks (40. päeval pärast ülestõusmispüha)


suurroll

näitleja silmapaistev hrl peaosa täitmine näidendis, filmis vm


suurromaan

pikemat ajajärku või ajaloolisi suursündmusi käsitlev ulatuslik laiahaardeline romaan või romaanisari


suurrätik

endisaegne suur (külje pikkus 1,5–2 m) telgedel kootud villane nelinurkne narmastega rätik, mida kasutati kolmnurkseks kokkupandult


suursaadik

riigi kõrgeim diplomaatiline esindaja teises riigis või rahvusvahelise ühenduse juures

inimene, kes on valitud kedagi (näiteks riiki või rahvast) esindama

riigi kõrgeim diplomaatiline esindaja teises riigis v. rahvusvahelise ühenduse juures (EKSS)


suursaatkond

riigi diplomaatiline esindus, mida juhib suursaadik


suursaras

keskaegse kogukonna ühine maavaldus
mitme külakonna saras (EKSS)


suur skisma

kiriku lõhenemine kreekakatoliku ja roomakatoliku kirikuks aastal 1054


suur slämm

(tennises vm spordialal:) mitmest turniirist koosnev suurturniir


suursoosik

see võistleja või võistkond, kel on väga suured võiduvõimalused, kellelt oodatakse kindlat võitu


suursugune

mõõtmeilt, mõjult võimas, austust ja imetlust äratav, ülevalt, pidulikult mõjuv


suurtaimestik

ilma mikroskoobita, palja silmaga nähtav taimestik


suurtalunik

suure maa või suure talukoha omanik, suure põllumaa pidaja


suurt numbrit tegema

millelegi tugevasti liialdatud tähelepanu osutama


suurtsugu

(sünni poolest) kõrgemast seisusest, ülikute, aristokraatia hulka kuuluv


suurtuba

(kõige) suurem tuba maja ruumide seas, saal


suurtäht

suur algustäht (sõna vm tekstiosa algul)


suurtähtkiri

ainult suurtähtedest koosnev ladina kiri


suurtükigrupp

patareidest koosnev koosseisuline suurtükiväe üksus Eesti kaitseväes


suurtükiliha

(rindele, st potentsiaalselt surma saadetavate meeste kohta)


suurtükipaat

hrl väikesekaliibrilise suurtükiga relvastatud väike sõjalaev

suurtükkidega relvastatud väike sõjalaev (EKSS)


suurtükituli

suurtükist või suurtükkidest tulistamine

sõj. suurtükist v. suurtükkidest tulistamine (EKSS)


suurtükivägi

väeliik, mille põhirelvastusse kuuluvad suurtükid


suurtükk

mürskudega tulistav tulirelv vastase kaitseehitiste purustamiseks (ja elavjõu hävitamiseks)


suurus

hommikueine, pruukost
kerge eine
millegi määr, ulatus, mõõt


suurushull

inimene, kes end või enesega seotut mõõdutundetult üle hindab


suurushullustus

haiguslik oma isiksuse, võimete vm omaduste ebarealistlik ülehindamine

ebakriitiline ülepakutud iseteadvus, enda väga tähtsaks ja keskseks pidamine


suurusnumber

toodete teatud mõõtmeid arvestav leppeline number


suurustama

millestki uhkeldades rääkima, ennast sel viisil tähtsaks tegema või tähelepanu püüdma


suurvaagen

vaagna ülemine ja laiem osa, niudeluuharjade vaheline piirkond

niudeluuharjade vaheline vaagna lai ülemine piirkond


suurvarvas

kõige suurem, liikumisel ja toetumisel oluline varvas


Suur väin

Muhu saart Lääne-Eesti mandriosast eraldav väin


suurätik

riidest või paberist väike rätt söömisel rõivaste kaitseks ning käte ja suu pühkimiseks

paberist või riidest spetsiaalne rätik, millega saab pärast sööki käsi ja suud pühkida


suusahüppemägi

hoonõlvast, tõukelauast, maandumisnõlvast ja pidurdusalast koosnev spordirajatis suusahüpete sooritamiseks


suusahüppetorn

tugeva konstruktsiooniga hoovõtu- ja ärahüppemägi suusahüpete tarvis (koos tõstukite, maandumis- ja pealtvaatajate alaga)


suusalift

seade suusatajate toimetamiseks suusamäele


suusamask

(suusatajatel, lumelauduritel:) tihedalt pead ja kaela kattev peakate, mis jätab vabaks kas üksnes silmad või ka kogu näo


suusaorienteerumine

suusaorienteerumine, kus kontrollpunktid tuleb läbida etteantud järjestuses kiiruse peale

orienteerumise taliala, milles maastikul märgitud kontrollpunktid tuleb kaardi ja kompassi abil läbida suuskadel


suusariietus

suusatamiseks sobiv, suusatamisel kantav riietus


suusasport

spordiala, mis hõlmab murdmaasuusatamise, kahevõistluse, mäesuusatamise, suusahüpped, lumelauavõistlused jt suusavõistlused


suusasportlane

suusataja, suusaspordiga tegelev sportlane


suusasõit

suusatamine, suuskadel sõitmine (ka võistlusena, matkana)


suusataja

inimene, kes sõidab suuskadega
suusasportlane
inimene, kes sõidab suuskadega
selle ala sportlane


suusatama

suuskade abil lumel edasi liikuma (EKSS)


suusatamine

spordiala, kus liikumiseks kasutatakse suuski


suusatreening

suusatamise treening
suusatamise treening (EKSS)


suusavõistlus

võistlus suusatamise alal
võisteldakse suusasõidus


suuskama

suuskade abil lumel edasi liikuma
suuskadega sõitma


suusõnaline

kõneldud kujul toimuv või tehtav, mitte kirjalikus vormis


suuteline

millekski võimeline, millegagi hakkama saav, midagi suutev

mingiks teoks, ülesandeks vastavat temperamenti või kalduvust omav


suutlik

suurte võimetega, heade eeldustega mingiks tööks-tegevuseks, milleski andekas


suutlikkus

mingi tegevuse jaoks sobilike vaimsete või kehaliste omaduste, võimete olemasolu (ja nende tase)

vajalike vahendite olemasolu, toimetulek nende varal


suutma

tahte, võimete, võimaluste vm poolest millegagi toime tulema või hakkama saama, midagi saavutama

kui sa <eki-highlight>suudad</eki-highlight> midagi teha, siis sa saad seda teha, kuna sul on olemas vajalikud võimed, oskused või majanduslikud võimalused

millekski suuteline, võimeline olema (EKSS)


suutmatus

sobivate eelduste, annete, võimete puudumine


suutäis

korraga suhu mahtuv, väike kogus joodavat või söödavat


suuvalge

hrl suukoopas esinev seenhaigus, mille puhul limaskestal tekivad valged katud


suuvesi

spetsiaalne vedelik suu desinfitseerimiseks ja värskendamiseks (EKSS)


suuvooder

(selle kohta, kes räägib, väljendab mõtteid kellegi eest või asemel)


suuõõs

suus huultest neeluni asuv õõnes seedekulgla algusosa


suva

isiklik heaksarvamine, äranägemine, tahtmine, soov


suvand

(häälestatavas rakenduses, seadmes:) vabalt valitav võimalus, vahend või parameeter millegi kohandamiseks oma tarbeks


suvatsema

millekski (armuliselt, lahkesti) valmis olema


suvaõigus

haldusorganile seadusega antud volitus kaaluda otsustuse tegemist või valida erinevate otsustuste vahel


suveaed

aed või park, milles suviti toimub mitmesuguseid meelelahutusi


suveakadeemia

(suvel peetavate kursuste, loengute vms (akadeemiliste) ürituste kohta)


suvehaljas

(taimede kohta:) selline, mis ebasoodsaks aastaajaks lehed (või okkad) ära heidab


suvehari

suve keskmine, hrl kõige soojem osa, suve kõrgaeg


suveilm

suvine ilm (hrl sooja ja ilusa ilma kohta)


suvekodu

väljaspool linna asuv maja, kus inimesed suvel elavad või suvitavad

(väiksem) maja väljaspool linna, kus inimesed suve veedavad


suveköök

elumajast eraldi asuv hrl lahtise koldega väike ehitis soojal ajal söögi valmistamiseks (vana aja taluehitisena või uue aja maakodus)


suvelill

kevadel külvatav ja suvel õitsev ühe hooaja lill (nt kress, saialill)


suveniir

mingist kohast kaasa toodud või mingilt sündmuselt saadud mälestusese

reklaamiks või kingitusena jagatav väike ese

ese, mille sa ostad või saad mälestuseks mingist kohast või eriliselt sündmuselt

mälestuseks saadud v. hangitud, mälestusena säilitatav (EKSS)


suveniirtempel

tähtsate sündmuste tähistamiseks mõeldud postitempel, mida ei kasutata postmarkide kustutamiseks


suveolümpia

suvel toimuvad, kergejõustikku jt suviseid spordialasid hõlmavad olümpiamängud

kaasaegsete olümpiamängude suvespordialade üritus, mis toimub iga nelja aasta järel


suveräänne

(riigi kohta:) sise- ja välispoliitiliselt täiesti sõltumatu teistest riikidest, (riiklik) iseseisev


suveräänsus

riigi täielik sise- ja välispoliitiline sõltumatus teistest riikidest, (riiklik) iseseisvus

pol riigi täielik sise- ja välispoliitiline sõltumatus teistest riikidest, iseseisvus (EKSS)


suvevõõras

inimene, kes veedab suvepuhkust (mere)rannas, kuurordis vm puhkekohas


suveülikool

(suvel peetavate kursuste, loengute vms (akadeemiliste) ürituste kohta)


suvifloks

püstiste varte ja värvikate õiekobaratega hilissuvel õitsev üheaastane aiataim


suvikõrvits

pikerguste, silindrikujuliste viljadega aiataim, kõrvitsa teisend

suvel v. varasügisel kasutatavate kõrvitsate üldnimetus


suvila

väljaspool linna asuv maja, kus inimesed suvel elavad või suvitavad

(väiksem) maja väljaspool linna, kus inimesed suve veedavad


suvilill

kevadel külvatav ja suvel õitsev ühe hooaja lill (nt kress, saialill)


suviline

suveks palgatud põllu- vm abitööline (nt sulane või tüdruk)


suvine

suvele omane, suvel toimuv või kasutatav


suvisted

eesti rahvakalendris suve alguse püha, mis ajaliselt langeb kokku ristiusu nelipühadega


suvitama

suveaega, suvepuhkust veetma (nt maal, mere ääres)


suviteravili

teravili, mis külvatakse kevadel ja annab saaki sama aasta suvel või sügisel


suviti

igal või mitmel suvel, suvedel
igal v. mitmel suvel, suvedel. (EKSS)


suvivikk

liblikõieline kaunviljadega üheaastane söödataim


suvivili

põllumajanduskultuur, mis külvatakse kevadel ja annab saaki sama aasta suvel või sügisel (EKSS)


Svaasimaa

väike merepiirita riik Aafrika lõunaosas Mosambiigi ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vahel


svamm

pehmest ja urbsest materjalist pesemis- või nühkimisvahend

pehmest materjalist vahend, millega saab näiteks keha pesta või tahvlit puhastada


Svanethi

ajalooline piirkond Loode-Gruusias, mida põhjast piirab Kaukasuse peaahelik ja ka teistes ilmakaartes on ees kõrged mäeahelikud


svani

Loode-Gruusia ajaloolise piirkonna Svanethi elanik

grusiinide territoriaalse rühma liige Loode-Gruusias


svarabhakti

lühike täishäälik, mis on tekkinud kahe kaashääliku vahele hääldamise hõlbustamiseks (nt <eki-foreign>põder</eki-foreign> ← <eki-foreign>põtr</eki-foreign>)


svastika

täisnurkselt paremale või vasakule pööratud haruotstega rist, muinasajast saadik paljudes kultuurides maailmakõiksuse ja päikese sümbol, hiljem Natsi-Saksamaa sümbol


sviiter

üle pea selga käiv pikkade varrukatega kootud (õhuke) kampsun

pikkade varrukatega kootud (õhuke) kampsun, mis tuleb üle pea tõmmata

üle pea selga käiv hrl. kõrge kraega jämedast lõngast kampsun


sving

Põhja-Ameerikas 1930. aastatel väljakujunenud džässmuusika stiil


svipsis

alkoholiuimas, napsitanud (olekus), (kergelt) purjus


sõber

kellegagi vastastikuse usalduse, sümpaatia, kiindumuse alusel seotud inimene vm olend

inimene, kes sulle meeldib ja keda sa hästi tunned

kindel partner teatud vastastikustes kauba- või ärisuhetes


sõbrake

(hellitlevalt, mõistvalt vm viisil kalli inimese või looma poole pöördudes, temaga suheldes)


sõbralik

olekult lahke, kellegi suhtes heatahtlik, tähelepanelik ja abivalmis

nii iseloomustatakse inimest, kes oma suhtlemises ja suhtumises on vastutulelik, südamlik jms


sõbramehelik

koduselt, tuttavlikult, mitte ametlikult mõjuv, sõbrale omane või sõbrustada püüdev


sõbranje

naissoost sõber või hea tuttav
naissoost sõber


sõbrannatama

naised omavahel (usalduslikult, sõpradena) aega veetma


sõbrapäev

14. veebruar, sõpruse ja armastuse päevana tähistatav päev paljudes riikides

sõpruse ja armastuse päev, mida tähistatakse 14. veebruaril


sõbrasuhe

väga hea ja lähedane, sõpradele omane suhe


sõbrunema

kellegagi (vähehaaval) sõbraks saama
(vähehaaval) sõprust looma


sõbrustama

kellegagi lahkelt ja heatahtlikult seltsima, hästi läbi saama


sõda

riikide, rahvaste vm rühmitiste vaheline relvastatud võitlus

riikide või rahvaste vahel toimuv relvadega võitlus, mis võib kesta pikka aega

organiseeritu relvastatud võitlus eri riikide v. rahvuste vahel


sõdima

relvastatud võitlust pidama, kellegagi sõjas olema


sõdur

kaitseväes teeniv või tegevväkke kuuluv madalamas auastmes isik

inimene, kes on astunud sõjaväe teenistusse


sõdurimunder

vastupidavast kaitsevärvi kangast valmistatud sõduri vormiriietus


sõdursipelgas

(pesa) kaitsjaks arenenud sipelgas (mõnedel liikidel)


sõdurtermiit

termiit või sipelgas, kel on suur peakihn ja võimas ülalõug ning kes on arenenud (pesa, pesakonna) kaitsjaks (mõnedel liikidel)

termiidiliste pesakonnas kaitsjaks arenenud isend


sõel

võrgust või avadega seintest kauss teatud osade eraldamiseks ainest või aine ühtlaseks peenestamiseks

metallist või plastist tehtud võrgu moodi ese, kuhu sa midagi valad, et eraldada tahked ained vedelast

(kõrgema äärega) võrk v. korrapäraste avadega leht teat. osade eraldamiseks tahkest v. vedelast ainest


sõeljas

rohkete väikeste aukudega, sõela meenutav


sõeltrükk

trükitehnika, mille puhul kujutis trükitakse (ühe värvitooni kaupa) läbi peenesilmalise siid- või sünteetilisest kiust võrgu


sõelur

seade, millega sõelutakse pudedat puist- või tükkmaterjali


sõeluuring

elanikkonna teatud sihtrühma, nt kindlas vanuserühmas inimeste uurimine, et avastada mingi haiguse põdejaid või mingi haiguse suhtes suure riskiga inimesi


sõge

mõistlikkust, mõistust mitte arvestav, tunnetel või vaistul põhinev, seetõttu pöörane, ohjeldamatu


sõgedik

(rumala, taipamatu, põikpäise inimese kohta, ka sõimu- ja kirumissõnana)


sõgelane

väike hallikirjude tiibadega parm
väike hall parm (Haematopota)


sõgenema

mõistlikkust minetama, pööraseks minema
mõistust kaotama


sõgestuma

mõistlikkust minetama, pööraseks minema
mõistust kaotama
arutuks, meeletuks muutuma


sõidetav

(liiklustee, suusaraja vm kohta:) selline, millel on võimalik sõita, millel sõidetakse


sõiduauto

auto inimeste sõidutamiseks
inimestele sõitmiseks mõeldud auto


sõidugraafik

täpne kava, kus on kirjas, millal näiteks bussid, rongid ja laevad väljuvad


sõidujagamine

taksoteenus, mis toimib kokkuleppel kliendiga ilma vahendajata, üks jagamismajanduse teenuseid


sõiduk

vahend, millega saab viia inimesi või asju ühest kohast teise, näiteks auto või buss

transpordivahend, mis veab inimesi või kaupa


sõidukaart

sõidudokument, mis annab õiguse ühissõidukis sõita teatud aja vältel

dokument, millega saab teatud aja jooksul ühistranspordiga sõita


sõidukikindlustus

auto vm mootorsõiduki vabatahtlik kindlustus, mille kohaselt hüvitatakse sõiduki omanikule sõiduki kahjustumisest või hävimisest tekkinud kahju


sõiduleht

autojuhi sõidudokument sissekannetega marsruutide (ja veoste) kohta


sõiduluba

dokument, mis tõendab sõiduvahendi juhtimise õigust

dokument, mis näitab, et sa tohid juhtida autot või teisi sõidukeid


sõidumaneer

sõiduvahendi juhtimise, sõiduvahendiga, suuskadega vms sõitmise viis


sõidupilet

sõiduõigust tõendav dokument, millele hrl on märgitud selle kehtivusaeg, hind, koht sõidukis vms

enamasti väike paberist leht, mille peab ostma, et saaks näiteks reisida või bussiga sõita


sõiduplaan

sõiduvahendi saabumiste ja lahkumiste graafik


sõidurada

sõidutee (joontega eraldatud) osa, mille laius on küllaldane mootorsõidukite liiklemiseks ühes reas


sõidusuund

suund, kust kuhu sõidetakse (hrl sõiduteel)


sõidutalong

ühistranspordi ühekordseks kasutamiseks mõeldud pilet, mis tuleb transpordivahendisse sisenemisel komposteerida


sõidutama

sõiduvahendiga, sõidu- või veoloomaga edasi toimetama

mingi sõidukiga kedagi või midagi kuhugi viima


sõidutee

tee põhiliselt autode liiklemiseks (EKSS)


sõiduvahend

vahend, millega saab viia inimesi või asju ühest kohast teise, näiteks auto või buss


sõiduvaras

sõiduõiguseta (hrl piletita) isik ühistranspordivahendis


sõiduvesi

(tähistatud) ohutu laevasõidutee saarte, karide vms vahel

kellegi mõjupiirkond v. soodus, sobiv tegevusala


sõim

kuni kolmeaastastele lastele hoidu ja arendust võimaldav asutus

piklik (jalgadel) kast, salv või alus, millesse pannakse loomadele kuivsööt


sõimama

kedagi valimatute sõnadega halvustama, selliselt oma pahameelt või viha avaldama

kellelegi vihaselt väga halbu sõnu ütlema


sõimlema

pidevalt, vahetpidamata sõimama, läbisegi või üksteist vastamisi valimatute sõnadega halvustama, selliselt oma pahameelt või viha avaldama


sõit

mingi sõiduvahendiga liikumine, sõitmine

reisimine kellegi teise juhitud sõidukis


sõitja

(ühiskondliku) sõiduvahendi kasutaja
inimene, kes kuhugi sõidab


sõitjateruum

sõitjatele ettenähtud osa sõidukis (nt laevas, autos)


sõitjatevedu

inimeste ühest kohast teise toimetamine bussi, laeva vm (regulaarselt käiva) liiklusvahendiga


sõitlema

kedagi kurjalt, valjuhäälselt noomima, kellegagi kõvasti pahandama

kellegi peale pahane olema v. kellegi suhtes rahulolematust väljendama


sõitma

mingi sõiduvahendiga (edasi) liikuma (ise sõiduvahendit juhtides või reisijana)

mingi sõidukiga liikuma või kuhugi minema

liikuma kindlas suunas v. kindla eesmärgiga (ka piltl)


sõjaaeg

aeg, mil käib sõda, valitseb sõjaolukord


sõjaasjandus

eriala ja tegevusvaldkond, mis seondub sõjaväe ja sõjapidamisega


sõjahüvitis

sõja võitnud riigile tekitatud kahju täielik või osaline hüvitamine sõja kaotanud riigi poolt (nt maksuna, kaubana vm väärtustega)


sõjajalal

vaenus, vastasseisus, valmis vastu hakkama


sõjajalale

vaenu, vastasseisu, tülli
sõda pidama või võitlusse


sõjajõud

riigi sõjaliseks tegevuseks kasutatavate väeüksuste, inimeste ja relvade kogum


sõjajärgne

pärast sõda, sõja järel (olemas) olev, toimuv


sõjakangelane

sõjas eriti kartmatult võidelnu, keda hiljem kangelasena austatakse


sõjakas

sõda ihkav, valmis sõdima, võitlusvalmis


sõjakirjasaatja

ajakirjanik, kes vahendab uudiseid otse sõjapiirkonnast


sõjakirves

endisaegne löögi- ja viskerelvana kasutatud sõjariist

löögi- ja viskerelvana kasutatud sõjariist (EKSS)


sõjakirvest maha matma

leppimisele jõudma, rahu tegema, tüli, vaenu või sõda lõpetama


sõjakirvest välja kaevama

tüli alustama, vaenujalale või sõtta asuma


sõjakohus

erikohus, mille ülesanne on käsitleda sõjaväelaste, spionaaži- ja eraisikute sõjaga seotud kuritegusid

mõnes riigis erikohus sõjaväelaste ja eraisikute teatud süütegude uurimiseks


sõjakuritegu

sõjaõiguse normide ja tavade rikkumine, nt massimõrv või muu raske rikkumine


sõjakurjategija

isik, kes on valmistanud ette või alustanud agressiivset sõda või rikkunud sõjaõiguse norme ja tavasid

isik, kes on valmistanud ette v. alustanud agressiivset sõda v. rikkunud sõjaõiguse norme ja tavasid


sõjakäik

vaenlase ründamiseks, röövimiseks või alistamiseks ette võetud sõjaline rännak võõrale maale või teise rahva juurde


sõjalaager

sõjaväe ajutine (kindlustatud) puhke- ja peatuspaik


sõjaliin

vastasega kokkupuutumise joon sõjatandril (lahinguväljal), ka see kokkupuuteala


sõjaline

sõjategevusega, relvadega, sõjaväega seotud


sõjamees

sõjaväes teeniv või teeninud isik, sõjas käinud mees

keegi, kes on seotud sõjaga v. kogenud sõjanduses


sõjamehelik

(hrl hoiaku, oleku kohta:) otsekohene, pehmuseta, reegleid järgiv, sõjaväelasele omane või kohane


sõjamoon

lahinguks vajalik varustus (nt lõhkelaengud, pommid, torpeedod, käsigranaadid)


sõjandus

eriala ja tegevusvaldkond, mis seondub sõjaväe ja sõjapidamisega

kõiki sõjaväe ja sõjapidamise teoreetilisi ja praktilisi külgi hõlmav valdkond


sõjanõu

plaanipidamine, kavatsus midagi teha, (järgmisena) ette võtta


sõjapagulane

inimene, kes pageb kodumaalt mujale sõjaolukorra tõttu, võimatusest elada sõjategevuse piirkonnas


sõjapealik

riigi relvajõude või väekoondisi juhtiv isik


sõjaplaan

sõjaline tegevuskava, plaan sõda alustada, sõja kulgu muuta vms


sõjard

inimene, kes pooldab sõjalist võimsust ja relvi, julma võitlemist


sõjaroim

sõjaõiguse normide ja tavade rikkumine, nt massimõrv või muu raske rikkumine


sõjaroimar

isik, kes on valmistanud ette või alustanud agressiivset sõda või rikkunud sõjaõiguse norme ja tavasid


sõjasaak

sõjas, lahingus vastaselt äravõetud sõjavarustus, lahingulipud vm vara


sõjasangar

sõjas eriti kartmatult võidelnu, keda hiljem kangelasena austatakse


sõjatander

koht, kus sõditakse, kus toimub otsene sõjategevus


sõjateenistus

teenistus sõjaväelise auastmega ametikohal riigi sõjaväes

(Eestis:) teenistus sõjaväelise auastmega ametikohal Kaitseväes ja Kaitseliidus


sõjategevus

sõjaväe relvastatud võitlus vastase vägedega, (äge) sõdimine

sõjaliste vahenditega sooritatav tegevus


sõjatehnika

relvad, lahingumasinad, seadmed vms vahendid, millega relvajõud on lahingutegevuseks varustatud


sõjatribunal

erikohus, mille ülesanne on käsitleda sõjaväelaste, spionaaži- ja eraisikute sõjaga seotud kuritegusid


sõjavanker

pronksiajastust pärinev kaherattaline vanker, milles püsti seistes kihutati vaenlaste sekka võitlema

kaherattaline vanker, milles püsti seistes kihutati vaenlaste sekka võitlema (EKSS)


sõjavarustus

sõjapidamisel, lahinguis vaja minev varustus


sõjaväeatašee

riigi sõjaväeline esindaja välissaatkonna koosseisus, madalaima astme diplomaat


sõjaväehunta

organ riigi valitsemiseks pärast sõjaväelist riigipööret


sõjaväekohuslane

isik, kes on kohustatud teenima riigi kaitseväes seadusega ettenähtud aja jooksul


sõjaväekohustuslane

see, kelle kohta kehtib sõjaväekohustus (EKSS)


sõjaväelaager

Nõukogude-aegne sõjaväeline õppelaager (väliõppusteks)


sõjaväelane

sõjaväes teeniv või tegevväkke kuuluv mis tahes auastmes isik


sõjaväelaslik

(hrl hoiaku, oleku kohta:) otsekohene, pehmuseta, reegleid järgiv, sõjaväelasele omane või kohane


sõjaväeline

sõjaväega seotud, sõjaväkke kuuluv või puutuv

sõjaväele iseloomulik, hrl range, vastuvaidlemist mittevõimaldav


sõjaväeosa

kindla koosseisuga (väiksem) iseseisev alaline väeüksus (nt pataljon või sellele vastava suurusega üksus)


sõjaväeteenistus

teenistus sõjaväelise auastmega ametikohal riigi sõjaväes

(Eestis:) teenistus sõjaväelise auastmega ametikohal Kaitseväes ja Kaitseliidus


sõjaväeüksus

riigi sõjaväeliseks kaitsmiseks mõeldud, kindlaksmääratud koosseisu, relvastuse, varustuse ja ülesandega organisatsioon


sõjavägi

riiki sõjalise tegevusega välisvaenlaste vastu kaitsev, rahu ajal kaitsevalmidust tagav ja väljaõpet andev relvastatud organisatsioon

riiklik organisatsioon, mis koosneb sõjalise väljaõppe saanud inimestest


sõjaväli

ala, kus sõditakse, kus käib lahing
lahingutegevus, sõdimine


sõjaväljakohus

erakorraline sõjaväeline kriminaalkohus rahutuste mahasurumiseks sõjatandritel või erakorralise või sõjaseisukorra ajal


sõkal

viljatera kest
kõrreliste õie katteleheke (EKSS)


sõkkuma

oma raskusega, jalgadega trampides midagi alla vajutama, kokku suruma


sõlgpuu

millegi suhtes risti või viltu asetsev latt või puu, mis hrl ühendab midagi või asub millegi vahel


sõlm

köiest, nöörist, paelast vms (seotav) kinnitus või ühendus

taevamehaanikas taevakeha orbiidi ja seda orbiiti kirjeldava koordinaadistiku põhitasandi lõikepunkt (EKSS)


sõlmeke

haiguslik tihenenud koht nahal või koes, sõlmekujuline moodustis või tihend


sõlmeline

sõlmi omav, sõlmi sisaldav
sõlmi, kühme täis, kühmudega


sõlmima

sõlme tegema, sõlme siduma (paika seades, kinnitades)

sõlmede abil ühendama või kinnitama (parandamiseks, kaunistamiseks)

millegi külge, kuhugi v. millekski kokku


sõlmkiri

inkade sõlmnöör (kangasse seotud sõlmed), mida kasutati mitmesuguste arvuliste andmete fikseerimiseks ja mida on peetud üheks kirja eelkäijaks

vanaaja rahvaste juures kasutusel olnud sõnumite edastamise viis


sõlmpits

pits, mis on tehtud lõngu, nööre sõlmides


sõlmpunkt

millegi ühendav vahelüli, ristumispunkt või lõikepunkt


sõlmuma

kujunema, omavahel tihedalt liitudes tekkima


sõltuma

millestki või kellestki määratud või (oluliselt) mõjutatud olema


sõltumata

teatud asjaolusid arvestamata, millestki hoolimata


sõltumatu

mitte kellelegi alluv ega kellegi või millegi mõjutatav

iseseisev, (kõrvalmõjudest) vaba ja erapooletu

selline, et ei ole kellegagi või millegagi seotud


sõltumatu film

suurtest filmikompaniidest, eeskätt Hollywoodi stuudiost sõltumatult toodetud mitmesugust tüüpi film (nt eksperimentaalne, vähese rahaga tehtud, B-kategooria film)


sõltumine

grammatiline seos lauses, kus põhisõna tähendus määrab laiendi vormi (käände, kaassõnafraasi) (nt <eki-foreign>hoolib sõprade</eki-foreign><eki-foreign>st</eki-foreign> – kellest? <eki-foreign>hirm vananemise ees</eki-foreign> – mille ees?)


sõltuvalt

olenedes millestki, teatud asjaolusid arvesse võttes


sõltuvus

millegi või kellegi (ülemäärase) mõju all olemine, (ülemäärane, haiguslik) sõltumine millestki

seisund, kus inimene ei suuda lõpetada millegi tahtmist, mis on talle kahjulik

kehaline ja vaimne sõltuvus teat. ravimist, selle üha suurenev vajadus ja taluvus


sõltuvusravi

ravi sõltuvusest vabanemiseks või sõltlase vaevuste leevendamiseks


sõmer

harvadest, ükshaaval eristatavatest tükkidest, tompudest (ja õhuvahedest) koosnev, mitte ühtlase peene või püdela koostisega


sõmerjas

sõmeravõitu, ükshaaval eristatavate tükkidega


sõmerlumi

suureteraline paakunud lumi, mida esineb mäestikes ja polaaraladel lumepiirist kõrgemal

kõrgmäestikus lumepiirist kõrgemal esinev ümberkristalliseerunud suureteraline jääsegune lumi


sõna

iseseisva tähendusega keeleüksus, mida kasutatakse oma mõtete väljendamiseks tekstis ja kõnes (nt <eki-foreign>maailm</eki-foreign>, <eki-foreign>alla kirjutama</eki-foreign>, <eki-foreign>Rootsi laud</eki-foreign>)

märgistring, mida vaadeldaval otstarbel käsitletakse terviküksusena


sõnaartikkel

(sõnaraamatus:) märksõna koos juurdekuuluva infoga (nt muutmisinfo, seletus või vasted, näitelaused)


sõnademäng

sõnade ootamatutel seostel, hrl tähendustel rajanev vaimukas väljendus, nali vm


sõnadetegemine

rohkesõnaline rääkimine, tühi lobisemine vms


sõnajärg

järjekord vestluses, mõtete väljaütlemise puhk


sõnajärjestus

sõnade järjestikuline paiknemine (lauses)


sõna kaasa rääkima

millegi kohta oma arvamust avaldama, arutlusest osa võtma

millegi kohta oma arvamust avaldama, arutelust osa võtma


sõnakas

hea kõneandega, jutukas, tabava ütlemisega


sõnaklass

(suur) sõnarühm, millel on teatavad ühised tunnused (nt mida muudetakse ühtviisi või mis kuuluvad samale mõistealale)


sõnakogu

sõnu või sõnarühmi sisaldav kogum (nt kartoteek, andmebaas, sõnastik)


sõnakuju

sõna teatav häälikuline või grammatiline vorm


sõnakujund

ülekantud tähenduses kasutatav kunstikavatsuslik sõna või väljend


sõna kuulama

kellegi käsule, arvamusele alistuma, kuuletuma


sõnakuulekas

käske ja korraldusi vastuvaidlematult täitev


sõnakuulelik

nii iseloomustatakse inimest, kes täidab vastuvaidlematult korraldusi


sõnakuulmatu

käskudele ja korraldustele mittealluv, neist üleastuv

nii iseloomustatakse inimest, kes ei allu korraldustele


sõnakõlks

sisult tühine, tähtsusetu väljend või ütlus


sõnalaen

teisest keelest laenatud sõna, mis keeles on muganenud, s.t kohanenud keele häälikulise struktuuriga (eesti keeles nt <eki-foreign>kool</eki-foreign>, <eki-foreign>pasun</eki-foreign>, <eki-foreign>raamat</eki-foreign>)


sõnaline

sõna(de) abil toimuv või väljendatav, sõnadest koosnev, sõnadega seotud


sõnaloome

sõnade loomine, sõnaline looming või sel viisil loodud sõnad


sõnama

ütlema (kasutatakse enamasti kirjalikus tekstis)


sõnamulin

sügavama sisuta (ohtrasõnaline) jutt, tühjast-tähjast rääkimine


sõnamäng

sõnade ootamatutel seostel, hrl tähendustel rajanev vaimukas väljendus, nali vm


sõnaosav

hea kõneandega, jutukas, tabava ütlemisega


sõna otseses mõttes

(kinnitab, et miski on täpselt nii, nagu öeldakse)


sõnapealt

kohe, ilma pikemata
ilma pikemata. (EKSS)


sõnaraamat

teatmeteos (veebis või paberil), mis annab infot teatud keele või valdkonna sõnade kohta

raamat, kust saab vaadata sõnade tähendusi või mille abil saab tõlkida

tähestikuliselt järjestatud materjaliga teatmeteos


sõnarõhk

teatud häälikute tugevam, pingsam hääldamine sõnas

see, kui sa ütled sõnas teatud koha tugevamini


sõnasabast kinni haarama

kellegi sõnu ära kasutama (nt vastuväidete tegemiseks, diskussiooni arendamisel, etteheiteks, norimiseks või öeldu järgi toimimiseks)


sõnasabast kinni saama

viimasel hetkel millegi väljaütlemist või millestki rääkimist vältida suutma


sõnaseadmine

oma mõtete sõnadesse panemine, sõnades väljendamine


sõnaselge

selgesõnaline, selgesti väljendatud
selgesti väljendatud


sõnasepp

(kirjaniku, luuletaja vm osava sõnaseadja, sh sõnaloomega tegeleja kohta)


sõnastama

midagi sõnadesse panema, sõnadega väljendama

lühidalt ja täpselt mõtet väljendama, oma mõtteid sõnadesse panema


sõnastamatu

niisugune, mida ei saa või on raske sõnades väljendada


sõnastus

millegi sõnaline väljendus
mõtte sõnaline väljendusstiil


sõnasuutlik

hea kõneandega, jutukas, tabava ütlemisega


sõnasõnaline

sõna-sõnalt toimuv, täpses vastavuses olev


sõnasõnaliselt

täpses vastavuses mingi sõna või tekstiga, otse, väga täpselt


sõna-sõnalt

täpses vastavuses mingi sõna v. tekstiga (EKSS)


sõnateater

sõnalisele sisuedastamisele keskenduv lavakunstiliik


sõnatu

ilma sõnadeta, sõnu kasutamata
sõnades väljendamata, tumm või vaikiv


sõnatulv

paljusõnalisus, sõnarohkus, suur (ja äge) jutuhoog


sõnatüvi

(grammatikas:) sõna koostisosa, mis kannab tähendust ja mis hrl eelneb liidetele ja tunnustele


sõnaus

uute (omakeelsete) sõnade saamiseks korraldatud võistlus


sõnavahe

ühe tähe laiune vahe sõnade vm üksuste vahel tekstis


sõnavahetus

kerge ärritusnoodiga vaidlus, oma mõtete ärritunud, õigustav selgitamine


sõnavaht

suuri sõnu kasutav sisuta (ohtrasõnaline) jutt


sõnavara

kõik sõnad ja sõnaühendid, mis kuuluvad mingisse keelde, murdesse või ühe isiku keelepruuki

kõik sõnad, mis kuuluvad mingisse keelde või mida üks inimene kasutab

keelekasutaja teadmised sõnadest; inimese keelepruuki kuuluvad sõnad ja sõnaühendid


sõnavarakogu

sõnu või sõnarühmi sisaldav kogum (nt kartoteek, andmebaas, sõnastik)


sõnavaraõpetus

keeleteaduse osa, mis uurib sõnavara ja selle arenemist

uurib sõnade tähendust ehk sõnasemantikat, sõnade päritolu ehk etümoloogiat, sõnade stiilivarjundeid, sõnade omavahelisi tähenduslikke suhteid (sünonüüme, antonüüme, homonüüme), sõnade püsiühendeid ehk fraseologisme.


sõnavorm

mingi sõna muutevorm, grammatiline sõna
ortograafia reeglitele vastav sõnakuju


sõna võtma

esitatu, kuuldu kohta (nt koosolekul) arvamust avaldama

trükisõnas oma mõtteid või seisukohta teatavaks tegema

millegi kohta avalikult arvamust avaldama, näiteks mingil üritusel


sõnavõtt

(lühem) suuline või kirjalik esinemine, arvamuseavaldus, seisukohavõtt mingis asjas või millegi puhul


sõnavälde

(grammatikas:) silbi pikkusaste
kõnetakti (sõna) pikkusaste


sõnaõigus

õigus arutlusest osa võtta, mingis asjas kaasa rääkida


sõnaühend

mitmest sõnast moodustuv hrl omaette tähendusega ühend (nt <eki-foreign>nahka panema</eki-foreign>, <eki-foreign>kurja juur</eki-foreign>, <eki-foreign>tere hommikust</eki-foreign>)

kaks või mitu sõna, mis esinevad koos ja millel on ühine tähendus või kindel ülesanne suhtluses. Ühendid on näiteks <eki-foreign>lahku minema</eki-foreign>, <eki-foreign>alla hindama</eki-foreign> ja <eki-foreign>tere hommikust</eki-foreign>


sõne

tekstis esinev sõna või selle muutevorm (hrl tekstikorpuse suuruse mõõtühikuna)


sõnelus

kerge ärritusnoodiga vaidlus, oma mõtete ärritunud, õigustav selgitamine


sõnn

suguküps isane veis (ka isase põdra vm sõralise uluki kohta)


sõnnik

(ladestunud, sõnnikuks kujunenud) põllumajandusloomade väljaheide, hrl väetisena


sõnnikulaotur

masin (tahke) sõnniku laotamiseks väetatavale alale


sõnnikumardikas

läikivmust mardikas, kes kariloomade väljaheidetest kerakesi voolib


sõnnikust saia tegema

millestki viletsast, mittesobivast või ebapiisavast midagi enam-vähem kõlbulikku tegema või saama


sõnnikuvanker

omaaegne sõnnikuveoks kohandatud otslaudadeta vanker


sõnulkirjeldamatu

selline, mida on võimatu sõnadega väljendada, kirjeldamatult suur, enneolematu vms


sõnum

mobiiltelefoni või arvuti teel saadetud (lühike) tekst

kasutajaagentide vahel edastatav infoobjekt


sõnuma

sõnadega nõiduma, sõnade abil kellelegi midagi soovima


sõnumisaatja

sõnumi, teate lähetaja
(ajalehe) kirjasaatja


sõnumitooja

inimene, kes vahendab kellelegi mingit sõnumit


sõnumiviija

hrl endisajal sõnumi, teate kellelegi kohale viija, selle edasiandja


sõprus

lähedane, usalduslik (püsiv) suhe sõprade vahel

sõpradele iseloomulik vahekord, vastastikusele lugupidamisele, usaldusele, kiindumusele, huvide ühtsusele jms. rajatud suhted v. tunded (EKSS)


sõpruskond

sõprade hulk, kogum sõpru
sõprade hulk, sõprade ringkond (EKSS)


sõprusside

vastastikusel koostööl ja suhtlemisel põhinev suhe linnade, asutuste vm vahel


sõraline

selts taimtoidulisi maismaaimetajaid, kelle varvaste viimaseid lülisid kaitsevad sõrad (Artiodactyla) (EKSS)


sõre

suurtest (hõredatest) teradest vm ümaratest tükkidest koosnev, õhulise, hõreda ehituse või koostisega


sõrejahu

püülist veidi jämedama jahvatusega, kreemika varjundiga jahu


sõrestik

ehitist (või selle osa) kandev osa, mis koosneb omavahel ühendatud varrastest või lattidest

ehit omavahel ühendatud erisihilistest varrastest koosnev tarind, mis on sõlmedes jäigalt ühendatud


sõrgkang

kõvera otsaga metallkang lammutustöödeks, naelte väljakiskumiseks või muuks otstarbeks

kõvera otsaga metallkang lammutustöödeks, naelte väljakiskumiseks vm otstarbeks (EKSS)


sõrgloom

sõraliste hulka kuuluv, sõrgu omav loom (nt kits, siga, põder)


sõrisema

peene joana valguma, voolama või langema


sõristama

peene joana valama, puistama või valguda laskma


sõrm

üks viiest inimese käelaba pulgataolisest esiosast


sõrmedele vaatama

kedagi aususe kontrollimiseks jälgima, peale passima


sõrmejälg

sõrmeotsa papillaarjoontest võetud või jäänud jälg

sõrmeotsa papillaarjoontest võetud v. jäänud jälg; (määrdunud) sõrmest, sõrmeotsast jäänud jälg millelgi (EKSS)


sõrmendkõne

kõne edasiandmine sõrmede ja käelaba asendite varal (kurttummadel)


sõrmenukid

ühe käe sõrmede teise ja kolmanda lüli vaheliste liigeste metallkaitse külmrelvana


sõrmeseade

sõrmede järjestus ja sobitus muusikariista mängimisel


sõrmik

kinnas, millel on iga sõrme jaoks oma haru

kinnas, millel on iga sõrme jaoks oma koht


sõrmis

paljude masinate, aparaatide, muusikariistade ümmargune või ruudukujuline detail, millele kasutamisel sõrmega vajutatakse

üks osadest või nuppudest näiteks klaveril, telefonil, mida sa vajutad, et heli tekitada või käsklust anda


sõrmistik

klahvide kogum klahvpillidel, arvutil vms

ese või eseme osa, mille peal on klahvid, mida saab vajutada


sõrmkübar

Vahemere maadest pärit kitsaste lehtede ja püstisesse õisikusse koondunud kellukat meenutavate värviliste õitega rohttaim, Eestis ravim- ja ilutaim

mürgiseid glükosiide sisaldavate lehtede ja õitega rohttaim, meil ravim- ja ilutaim (Digitalis)


sõrmnuga

võrgu kudumisel ja parandamisel kasutatud endisaegne nuga, mille tera läheb üle sõrmusekujuliseks sõrmes hoitavaks rõngaks


sõrnik

kohupiimast, jahust ja muist lisandeist valmistatud pannkook


sõsar

tüdruk või naine oma vanemate teiste laste suhtes

tüdruk või naine, kellel on sinuga samad vanemad


sõstrakarva

hrl musta sõstra marjade värvi või tumepruun


sõtkuma

tainast vm massi kätega (või mingi vahendiga) korduvalt surudes ühtlaseks segama, küpsetamiseks vm otstarbeks ette valmistama

mingit massi kätega (v. mingi vahendiga) segama, töötlema, küpsetamiseks vm. otstarbeks ette valmistama


sõu

piklik villane riidetükk, mida Tartu- ja Mulgimaa naised kandsid õlakattena või vaipseelikuna


sõubisnis

(teatri, filminduse, televisiooni, popmuusika vms kohta äri- või tegevusvaldkonnana)


sõudeergomeeter

treeninguseade, kus sõudmisliigutustega treenitakse eeskätt seljalihaseid ning mille abil saab mõõta lihaste tööd ja koormust


sõudelaev

endisaegne aerude abil liikuv (sõja)laev


sõudepaat

tullidega kinnitatud aerudega sõutav, sõudmisega liikuv paat


sõudestaadion

looduslikul veekogul asuv rajatis, kus peetakse klassikalise distantsi sõudevõistlusi


sõukruvi

(laeval vm veesõidukil:) kruvipinnaliste labadega tiivik edasiliikumiseks vajaliku jõu tekitamiseks

kruvipinnaliste radiaalsete labadega tiivik laeval vm. veesõidukil edasiliikumiseks vajaliku jõu tekitamiseks


sõumees

efektsete etteastetega esinev, näitlejaomadustega inimene


sõuvõll

võll, mis annab pöörlemise laeva peamasinalt sõukruvile edasi


sõõm

korraga neelatav kogus mingit vedelikku, suutäis (midagi joodavat)

ühe korraga kopsudesse tõmmatav (v väljapuhutav) kogus õhku või suitsu (EKSS)


sõõmama

suutäite kaupa, sõõmudena jooma või (õhku, suitsu) sisse tõmbama


sõõr

ümmargune, ringi- või ringjoone kujuline asi, moodustis vms

see, kui inimesed või asjad paiknevad nii, et sissepoole jääb ümar ala


sõõrd

koht, kus raiuti maha mets ja millest sai põletatud puude tuhaga väetatud põllumaa

väheldane kodulähedane taraga piiratud heina- v. karjamaa (EKSS)


sõõre

nööri või köie kiududest (heidest) keerutatud osa

salguke lina  või kanepikiude (eriti nööri või köie keerutamiseks) (EKSS)


sõõrik

rõngakujuline või ümmargune õlis keedetud pirukas


sõõrjas

ringikujuline v. selle laadne; sõõriku moodi.


säbar

(juuste, karva, villa kohta:) tihedalt, tugevasti krussis, keerduvalt lokkis


säbru

(juuste, karvade, villa kohta:) tihedad krussis kiharad või korrapäratud väiksed salgud


säde

põleva või hõõguva aine üliväike (sageli paiskuv, lendav) osake

esineb seoses mingi tunde avaldumisega (hrl. silmades, pilgus)


sädelema

heledalt, vilkuvalt särama, kirkalt helkima, valgust peegeldades (nagu) sädemeid heitma


sädelev

(eba)ühtlaselt helendav või helkiv, valgust kiirgav või peegeldav


sädemepüüdja

seade väljalendavate sädemete püüdmiseks (nt veduril, traktoril, korstnal)


sädevahe

elektroodide vahemaa, kus võib tekkida sädelahendus


sädistaja

(jutuka ja ringi sekeldava inimese kohta)


sädistama

(lindude kohta:) peenikese, heleda häälega ühetooniliselt, pehmelt ja kiirelt häälitsema


säherdune

(osutab eelnevas või järgnevas mainitud asjaolule:) seda tüüpi, selle moodi

viitab konkreetsele esemele, asjaolule, nähtusele, olendile: seda tüüpi, selle moodi


sähmakas

kuskilt korraga paiskuv suur kogus õhku, lõhna, suitsu, vett vms


sähmama

(käega) äkki, järsku lööma või viskama
järskude liigutustega toimuma


sähmima

ebaolulisega, kõrvalisega tegelema, segadust tekitades tegutsema


sähv

millegi (ereda, helkleva) hetkeline nähtavale ilmumine (nt millegi süttimisel, plahvatamisel)


sähvama

järsku meelde tulema, pähe torkama
järsku nähtavaks saama (EKSS)


sähvatama

hetkelist, äkilist valgust või helendust andma, hetkelise helendusena nähtavaks saama


säilik

arhiivi korrastamise käigus ürikutest, fotodest vm arhiividokumentidest moodustatud väikseim omaette säilitatav üksus


säilikpuu

(vana) puu või põõsas, mis raie või istanduse uuendamise puhul kasvama jäetakse

puu, mis raie puhul koos noormetsaga kasvama jäetakse


säilima

jätkuvalt olemas olema, (millestki) alles jääma, mitte kaduma või hävima

jätkuvalt olemas olema, mitte hävima ega kaduma


säilimisaeg

aeg, mille jooksul on tagatud toote säilimine


säilitama

(hoonete, asjade kohta:) teatavas korras, teatavates tingimustes hoidma, et vältida hävimist või kadumist

alles hoidma, hävimise või kadumise eest kaitsma


säilitusaine

aine, mis väldib toiduainete, ravimite, kosmeetikavahendite vm riknemist (nt sorbiinhape, mingi E-aine)


säilitusüksus

fondide arvestuses omaette üksusena säilitatav materjalikogum (EKSS)


säilmed

see, mis on inimesest vm olendist surma järel säilinud


sälg

ühe kuni kolme aasta vanune, veel mitte suguküps hobune


sälgustama

millessegi (üht või mitut) väikest sisselõiget tegema, sakke või süvendeid tegema


sälitis

endisaegne mahu- ja massiühik (Tallinna sälitis = 24 tündrit e. umbes 3050 liitrit) (EKSS)


sälk

millessegi sisse raiutud või lõigatud väike kitsas süvend

õigest suunast järsult kõrvale kalduv, sellest eenduv osa mingil serval, esemel


sämpler

helisignaali arvutis digitaalkujule teisendav, seda arvutis töödeldavaks muutev seade


sämplima

arvutis helisignaali töötlema, helilõiku sampleri abil digitaalsena talletama


säng

magamiseks mõeldud mööbliese
mööbliese, mille peal inimene magab


sängikott

piklik riidekott, mis põhu vms materjaliga täidetult moodustas vanasti voodis küljealuse


sängisammas

vanaaegse voodi (kaunistustega) tugipost


sängitama

surnukeha (või säilmeid) hrl vastava kombetalituse saatel hauda panema ja mullaga katma


sänikael

(põikpäise, isemeelse, sõnakuulmatu inimene kohta, ka kirumissõnana)


säntpoolia

Aafrikast pärit madal igihaljas kannikesele sarnanev rohttaim, Eestis toalill


säpru

(juuste, karva, villa kohta:) tihedalt, tugevasti krussi


sära

(valguse, valgusallika kohta:) tugev ühtlane helendus, valguskiirgus, millegi pinnalt peegelduv sätendus või läige

väline hiilgus, toredus, värvikus vms (EKSS)


särahtama

kirkalt helendama panema, särama panema
(korraks) särama lööma


särakas

kiire (läbi õhu vihisev) löök või elektrilöök koos äkilise valgusevälgatusega


särama

valgust kiirgama, tugevasti ja ühtlaselt helendama, kirkalt helkima

kui miski <eki-highlight>särab</eki-highlight>, siis see annab valgust, paistab heledana

(valgusallika kohta:) tugevasti ja ühtlaselt helendama, valgust kiirgama (EKSS)


säratama

kirkalt helendama panema, särama panema
(korraks) särama lööma
särama panema, särama lööma


säratu

teostuselt, soorituselt ilmetu, ilma innukuseta


särav

(eba)ühtlaselt helendav või helkiv, valgust kiirgav või peegeldav


säravpuhas

(esemete, pindade kohta:) täiesti, ülimalt puhas


säravvalge

kirkalt, eredalt valge või hele, puhtusest sädeleva lume värvi


säre

(inimese, muusika vms kohta:) äge, äkiline, käre


särg

sinakas- või rohekasmust hõbevalgete külgedega mage- ja riimveekala

sinakas- v. rohekasmust hõbevalgete külgedega mage- ja riimveekala (EKSS)


särgik

varrukateta kerge pluusike, topp või alussärk


säriaeg

aeg, mille jooksul objektiivi läbinud valgus paistab filmile või fotoaparaadi sensorile, säritamise kestus


särimõõdik

pildistamisel kasutatav seade või riist õige särituse määramiseks, valgustugevuse mõõtmiseks


säritus

fotoaparaadi sensori või filmi mõjutamine objektiivi läbiva valgusega, säritamine


särk

ülakeha kattev hrl lühikeste või pikkade käistega riietusese (nt T-särk, triiksärk)

kraega ja varrukatega riideese, mis katab keha ülemist poolt


särkkleit

meeste päevasärgi taolise ülaosaga kleit


särp

ümber keha või üle õla kantav lai (siid)lint

ümber keha v. üle õla kantav lai (siid)lint


särtsakas

(inimese vm olendi kohta:) energiline, elavaloomuline, hoogne, äge, temperamentne


särtsama

leegi äkilise süttimise või elektrilöögiga sarnanevat heli tekitama, sel viisil midagi tegema

korraks v. äkitselt särtsumist kuuldavale tooma v. põhjustama (EKSS)


säru saama

kõvasti ebameeldivusi tunda saama, nahutada või kaotuse osaliseks saama


säru tegema

peksa andma, nahutama, ebameeldivusi tundma panema, kellegi üle võitu saavutama


säsi

luu vm elundi pehme sisemine kude
mõne siseelundi pehme sisemine kude


säsikas

(taime kohta:) hrl varre südamikus olevat kudet, säsi rohkelt sisaldav


säsipaber

õhuke ja õrn matt paber, mis on valmistatud peamiselt riispaberipuu säsist


säte

õigusnormi kajastav õigusakti teksti osa (nt paragrahv, lõige, punkt)

parameeter automaatikaseadme häälestamisel (EKSS)


sätendama

(valgust peegeldades) eredate laikudena sädelema, helkides kiirgama


sätestama

seaduse vm normatiivse dokumendiga kindlaks määrama, seadusesättena kirja panema

normatiivse dokumendiga kindlaks määrama, ette kirjutama; seadusesättena kirja panema (EKSS)


säting

võimalus mingit seadet või arvutiprogrammi endale käepäraseks sättida, soovitud toimimisviise ette ära määrata


sätitama

soovitud seisu sättima, korraldama, kohendama


sättima

midagi soovitud seisu panema või korraldama, mingisse asendisse panema

midagi mingisse asendisse või kuhugi panema

teatud tingimustele, olukorrale vastavaks, kohaseks, sobivaks muutma, millegagi kokku sobitama, kooskõlla viima.


säuh

annab edasi liigutuse kiirust (ja heli) või tegutsemise kiirust, kergust


säuksuma

(väikeste lindude kohta:) heledalt, teravalt ja katkendlikult häälitsema


säuts

Twitteri suhtlusvõrgustikus postitatud lühisõnum


säutsatus

(lühisõnumi kohta, Twitteri suhtlusvõrgustikus vm)


sääl

sinust kaugemal, eemal olevas kohas (millele sa viitad)


säält

osutab kohale, mis on kaugemal, kõnelejast eemal ning kust keegi tuleb või on pärit või kust midagi lähtub

sinust kaugemal, eemal olevast kohast (millele sa viitad)


säär

inimese jala osa põlvest pöiani
jala osa, mis ulatub jalalabast põlveni
jalaosa põlve ja kanna vahel


säärane

(osutab eelnevas või järgnevas mainitud asjaolule:) seda tüüpi, selle moodi

viitab konkreetsele esemele, asjaolule, nähtusele, olendile: seda tüüpi, selle moodi


sääreluu

pindluust sisekülje pool asuv jalasääre jämedam luu


säärik

pika sääreosaga saabas (nt kirsasaabas)
kõrge säärega saabas


säärlõugas

madal laht maasääre ja maismaa vahel, mis on põhiveekogust maasäärega osaliselt või täielikult eraldatud


sääsekaitsevahend

sääski peletav vahend (vedelik, suitsuküünal vm)


sääsepeletaja

vibratsiooni või helilaineid tekitav seadeldis sääskede tõrjumiseks ruumist vm


sääsest elevanti tegema

tühist asja suureks puhuma, tähtsusetule asjaolule liialdatud tähelepanu osutama


sääsevastne

surusääse ussitaoline vastne (peamiselt söödana kalapüügil või kalasöödana)


säästev

keskkonda, loodusvarasid, inimest vm hävimise, vigastamise vm kahju eest hoidev, sellega hoolivalt ümber käiv


säästma

võimalikult vähe (raha, aega) kulutama, varusid alles või edaspidiseks jätma

raha vm. vahendeid võimalikult otstarbekohaselt ja kulutusi piirates kasutama (EKSS)


sääst

energia, kütuse, vee vm loodusvara kokkuhoid, selle vähesem kulutamine, millegi säästmine


säästukauplus

madala hinnatasemega ja piiratud kaubavalikuga toidu- ja esmatarbekaupade kauplus

kauplus, kus kaupu müüakse piiratud sortimendis ja madalate hindadega (EKSS)


säästulamp

elektrilamp (nt kompaktlamp), mis kulutab sama valgusvoo andmiseks oluliselt vähem elektrit kui hõõglamp


säästurežiim

vähimaid kulutusi, raha kokkuhoidu taotlev toimimis- või tegevusviis


söakas

mis tahes olukorras julgelt, ettevõtlikult tegutsev, selline, kes hõlpsalt alla ei anna


söandama

julgema midagi väljendada või midagi teha, hrl kartes teist poolt segada või rünnata


söepann

ruumi soojendamiseks, toidu valmistamiseks vm kasutatav puusüte põletamise nõu

ruumi soojendamiseks, aga ka toiduvalmistamiseks kasutatav puusüte põletamise nõu (eriti lõunamaades) (EKSS)


söepõletamine

puusöe saamine mullakihiga kaetud puude põletamise teel (varasemal ajal)


sölkup

ühe samojeedi väikerahva liige Lääne-Siberis

samojeedi väikerahvas Lääne-Siberis (EKSS)


sörkima

pooljoostes liikuma, mõõduka kiirusega jooksma, sörki jooksma

pooljoostes liikuma, sörki jooksma (EKSS)


sööbija

haigus, mille puhul hamba kõvad koed lagunevad ja hambasse tekib auk


söödahernes

söödataimena kasvatatav värviliste õite ja ronivartega rohttaim


söödaköök

köök karjalauda juures loomatoidu ettevalmistamiseks


söödamürgistus

riknenud, mürgise sööda söömisel tekkiv mürgitus


söödanaeris

söödaks kasvatatav lihaka kollaka juurikaga rohttaim


söödapeet

söödaks kasvatatav valkja või kollaka jämenenud juurikaga rohttaim, hariliku peedi teisend


söödasiirup

suhkrupeedist suhkru valmistamisel järele jääv tumepruun siirup, mida kasutatakse nt mesilaste söödana


söödav

selline, mis kõlbab süüa
kõik, mis on kasutatav toiduna


söödavili

loomasöödana kasutatav teravili
söödaks kasvatatav teravili (EKSS)


söödik

inimene vm olend, kes sööb meeleldi ja palju, ablas sööja


söögikaart

restoranis, kohvikus vm pakutavate toitude (ja jookide) nimekiri käikude kaupa

leht, millel toitude ja jookide valik kirjas on


söögikoht

restoran, kohvik, söökla vms toitlustusasutus

koht, kus keegi (hrl. loom) käib söömas (EKSS)


söögikraam

toiduained, toit, hrl suuremas koguses, varuna


sööginõu

söömisel (ka söögitegemisel) kasutatav nõu


söögipalve

hrl enne sööki loetav palve (tänuks igapäevase leiva ja kõigi elutarvete eest)


söögipeet

köögiviljana kasvatatav mustjas- kuni lillakaspunase jämenenud lihaka juurikaga rohttaim, hariliku peedi teisend


söögipood

kauplus, kus müüakse toiduaineid
pood, kus müüakse toiduaineid


söögipulgad

kaks peenikest otsa suunas kitsenevat pulka, mida traditsiooniliselt kasutatakse söömisel nt Hiinas, Jaapanis, Koreas


söögiraha

raha toidu ostmiseks, söögile kuluv raha

raha söögi ostmiseks, söögi eest maksmiseks


söögisedel

igapäevased või teatava toidukorra toidud ja joogid (liikide järgi), kuskil pakutav toitude ja jookide valik


söögisibul

köögiviljana kasvatatav kibeka maitsega taim, mille mugul kasvab maa all


söögisooda

küpsetamisel, karastusjookide valmistamisel vm kasutatav vees lahustuv kristalne aine


söögisool

valkjas kristalne merevee maitsega aine, mida kasutatakse toidu maitsestamiseks ja konserveerimiseks

valge aine, mida saab näiteks merest ja mida inimesed lisavad toidule, et anda tugevamat maitset


söögiõli

taimedest tehtud õli, millega saab toitu valmistada


söök

see, mida süüakse, et hankida eluspüsimiseks vajalikke aineid


söök-jook

see, mida süüakse ja juuakse, toidud ja joogid


söökla

hrl mingi asutuse juures olev söögikoht suurema hulga inimeste üheaegseks toitlustamiseks

teatud koht, kus inimesed söövad, kui nad on koolis või tööl

(asutuse vms.) lihtsamat sorti söögikoht, kus pakutakse nii külmi kui sooje toite ja peam. alkoholita jooke (EKSS)


sööm

kahjurite tekitatud nähtav taimeosade kahjustus (EKSS)


sööma

millegi hävitamine või kulutamine, mille põhustajaks on ese, aine, olukord jm


söömakoht

restoran, kohvik, söökla või muu söögikoht


söömamees

(meessoost) inimene, kes sööb meeleldi ja palju


söömine

toidu suhu võtmine ja kurgu kaudu kõhtu viimine


söömisharjumus

söömisega seotud kombed ja eelistused, väljakujunenud söömisviis (nt toiduvalik, söögikogus, söögiajad)


söömishäire

psüühikahäire, mis on põhjustatud liigsest murest oma kehakaalu ja kehakuju pärast ning avaldub söömisel (nt buliimia, anoreksia)

vaimne häire, mis avaldub eeskätt söömisel (EKSS)


söömispulgad

kaks peenikest otsa suunas kitsenevat pulka, mida traditsiooniliselt kasutatakse söömisel nt Hiinas, Jaapanis, Koreas


söör

(inglise keelt kõnelevatel rahvastel:) kõnetlussõna „mu härra"


sööst

kiire, hoogne liikumine, sööstmise üksikjuhtum


sööstlend

linnu või lennumasina järsk laskumine maa- või veepinna poole (nt saagi tabamiseks, vigurlennu elemendina, täpsuspommitamiseks), pikeerimine


sööstma

äkiliselt alustades, ootamatult väga kiiresti kuhugi liikuma või liikuma hakkama (nt joostes, sõites, lennates)


sööt

sportmängudes palli, litri vm vahendi edasitoimetamine teisele oma võistkonna mängijale

toit, toidupala peibutusvahendina (EKSS)


söötis

(põllumaa kohta:) pikemat aega harimata, kündmata olekus


söötma

kedagi toitma, kellelegi sööki ette andma

palli, litrit vm. vahendit heites, lüües, visates v. veeretades teisele oma võistkonna mängijale toimetama (EKSS)


söötraig

kogu organismi haarav põletikuline sidekoe- ja veresoonte haigus, mida põhjustab immuunsüsteemi häire


söötur

seade, mis paberit vm printerisse, skannerisse sisse või ette söödab


söövitama

mingit (kõva) pinda tugevatoimelise ainega keemiliselt töötlema peamiselt süvendite tekitamiseks või puhastamiseks

pinnale sööbivalt mõjuma, hrl midagi kahjustades või rikkudes

sööbeainega mõjutama v. töötlema; sööbivalt mõjuma (EKSS)


söövitustehnika

menetlus peamiselt graafikas ja klaasikunstis, mille puhul kujutis saadakse happega vastavat materjali töödeldes


sübariit

luksuslikku eluviisi ja meelelisi mõnusid harrastav elunautija


süda

lihaseline elund, mille kokkutõmbed panevad vere soontes liikuma

millegi keskmine v. keskpunktile lähedane osa (EKSS)


süda kukub saapasäärde

keegi läheb hirmu täis, hakkab kartma, kellegi julgus saab otsa


südalinn

linna keskosa, hrl vilgas äri- ja meelelahutuskeskus


süda läheb pahaks

(halva enesetunde, iiveldustunde saabumise kohta)


südameastma

südametalitluse puudulikkusest tingitud astma

hingelämbusseisund, mille põhjuseks on südamepuudulikkus ja vedeliku kogumine kopsudesse


südamedaam

keskaegse rüütli armastatu v naiseideaal (EKSS)


südameheadus

hea süda, heasüdamlikkus, heatahtlikkus, headus


südameinfarkt

pärgarteri sulgusest tekkiv südamelihase osaline kärbus


südamekoda

üks südame kahest õõnest, kuhu veri tuleb suurtest veenidest ja läheb sealt edasi vatsakestesse

südamel on kaks õõnt, kuhu veri tuleb suurtest veenidest ja läheb vatsakestesse


südamelaienemine

südame mõõtmete suurenemine selle õõnte suurenemise tõttu (nt südamehaiguste korral)


südamelihas

südameseina vahelmine, paks vöötlihaskoest kiht, üks kolmest südameseina kihist


südamelihasepõletik

südamelihase põletikuline kahjustus, müokardiit (EKSS)


südamelähedane

kellegi hingelaadile vastav, hästi sobiv, eriti vastuvõetav


südamelöök

liigutus, mida süda teeb, et panna kehas veri liikuma


südamemurdja

vastassugupoole veetleja, päid segi ajav atraktiivne mees (harvem naine)


südamemure

südant rõhuv, südamel lasuv mure või kohustus


südamepaun

südant ümbritsev tihedast sidekoest koosnev umbne kott

südant ümbritsev kahest lestmest koosnev umbne kott (EKSS)


südamepõhjast

sügavalt (sisimast)
(üli)väga, kogu hingest


südamepõõsas

troopilises Aafrikas ja Aasias kasvav liaan, põõsas või väike puu, mille mürgistes seemnetes sisalduvast strofantiinist valmistatakse südametalitlust tugevdavaid ravimeid


südamepärgarter

südant verega varustav aordi haru
südameseina verega varustav aordi haru


südamepööritus

südame pahaksmineku, oksendamistungi algusjärk


südameseisak

südametegevuse lakkamine, südame (ajutine) seiskumine


südamesiirdamine

haige südame asendamine selle kohale siiratava terve südamega


südamesse minema

meeleliigutust tekitama, heldima panema
hingele haiget tegema


südamesse võtma

millessegi väga (või liiga) tõsiselt suhtuma, midagi raskelt üle elama


südamestimulaator

südametegevust virgutav elektronseadis südame juures


südametukse

selle ilming, mis on tajutav südame kerge võpatusena

keha pinnal tukslemisena tuntav arterite tõukeline (rütmiline) laienemine südame pumbatud vere toime


südametunnistus

isiksuse omadus, mis väljendub omaenese tegudele ja eesmärkidele antavates kõlbelistes hinnangutes ning emotsionaalses kõlbelises enesekontrollis


südametunnistusevabadus

põhiseadusega tagatud õigus otsustada ise oma veendumuste üle


südamevalu

tugev psüühiline kannatus, suur mure või kurbus

tugev psüühiline kannatus, suur mure v. kurbus


südamevoolmed

pigistav rinnavalu ja -ahistus, mida põhjustab südamelihase hapnikuvaegus


südamlik

sõbralik ja heatahtlik, lahkust, kaastunnet ilmutav


südant kergendama

oma enesetunnet, meeleolu leevendama (nt millegi ärarääkimisega)


südant kinnitama

midagi sööma või jooma (enesetunde tõstmiseks, olemise kindlamaks tegemiseks)


südant liigutama

tunnetele mõjuma, tundeliigutust tekitama


südant puistama

kellelegi oma muresid, hädasid ära rääkima, midagi pihtima


südantsoojendav

rõõmsaks tegev, rõõmustav, häid tundeid põhjustav


südant valutama

kellegi või millegi pärast (väga) muretsema või pingsalt mõtetega millegi juures olema


südant vesiseks ajama

millegi soolase või tugevama toidu järele tahtmist tekitama


südant võitma

kellegi armastust või poolehoidu saavutama


südasuvi

suve keskmine, hrl kõige soojem osa, suve kõrgaeg


südatalv

talve keskmine, hrl kõige külmem osa, talve kõrgaeg


süda tilgub verd

kellelgi on millestki väga kahju, keegi elab midagi väga rängalt läbi või teeb midagi suure kahjutundega


südaöö

öö keskmine, pimedaim järk (kella 12 paiku)


südi

raskustele vapralt vastu hakkav, selline, kes hõlpsalt alla ei anna


sügama

mingit (sügelevat) kehaosa kratsima või millegi vastu hõõruma

küüntega naha peal edasi-tagasi liigutama


sügatõbi

tugeva nahakihelusega (ka löövetega) nahahaigus


sügav

pealmisest pinnast või ülemisest äärest tugevasti allapoole ulatuv

selline, mis ulatub pinnast suurel määral allapoole või sissepoole

(une, teadvuseta oleku, mõtete vm. kohta:) kedagi täielikult vallanud, ümbritsevast täielikult välja lülitanud


sügavamõtteline

mõttearenduselt väga sisukas, (filosoofiliselt) millegi olemust tabav


sügavasisuline

mingisse teemasse sügavuti minev, olulisi küsimusi käsitlev, mitte kerge ega meelelahutuslik


sügavasti

(liigutuste kohta:) keha normaalasendist kõvasti allapoole


sügavik

ümbruse pinnast kõvasti allapoole ulatuv koht või ala, sügav koht

ümbruse pinnast kõvasti sügavamale ulatuv ala veekogus (EKSS)


sügavkülm

külmkapp toiduainete säilitamiseks temperatuuril kuni -35 °C

eraldi külmkapp või külmkapi osa, kus on väga madal temperatuur ja toiduained säilivad kauem


sügavkülmuti

seade toiduainete külmutamiseks ja külmunult säilitamiseks temperatuuril kuni –35 °C


sügavtrükitehnika

trükimenetlus ja graafika tehnika, mille puhul tõmmisele jäljendi jätavad trükivormi õnarad


sügavtrükk

trükimenetlus, mille puhul kujutis saadakse mehaaniliselt või keemiliselt uurendatud plaadilt, jäljendi jätavad süvendid, kuhu trükivärv on sisse pressitud


sügavusteravus

vahemaa, mille ulatuses esemed kujutuvad fotomaterjalil rahuldava teravusega


sügavuti

põhjalikult, üksipulgi süvenedes, põhjani minnes


sügelema

(naha või limaskesta kohta:) sellist ärritust andma, mis paneb seda kohta (käega) kratsima või hõõruma

kui sul kuskilt <eki-highlight>sügeleb</eki-highlight>, siis sa tahaksid seal küüntega edasi-tagasi liigutada

midagi väga teha tahtma, tegutsemist ihaldama (EKSS)


sügisand

sügisel valmiv puuvili, köögivili vm aiasaadus


sügisene

sügisele omane, sügisega seostuv
sügisel esinev või toimuv
sügisele omane
sügisel toimuv


sügiskollane

kirjusegune, punakate vm värviliste laikudega kollane, sügislehtede värvi, sügiseselt kollane


sügiskuu

üks sügise kuudest, Eestis september, oktoober ja november


sügismasendus

valguse vähesusest tingitud biorütmihäire, meeleolulangus pimedal ajal (ja selle iseeneslik taandumine kevadel ja suvel)


sügistalv

sügisest talve ülemineku aeg, talve varane, sügisepoolne osa


sükomoor

Aafrikas ja Aasias kasvav kollakaspruuni tüve, kõva mädanemiskindla puidu ja sibulakujuliste viljadega (viigimarjadega) puu


sükomoor-viigipuu

kõva, mädanemiskindla puiduga viljapuu troopilises Aafrikas (Ficus sycomorus)


süldikraam

süldi keetmiseks sobiv hästi tarretuv liha (nt seajalad, koot, seapea)


sülearvuti

väike arvuti, mida saab endaga kaasas kanda

väike kaasaskantav arvuti, mida saab kasutada süles hoides


sülelema

kellelgi ümbert kinni võtma, kedagi rinna vastu suruma

kui sa kedagi <eki-highlight>kallistad</eki-highlight>, siis sa paned oma käed talle ümber, et näidata, kuidas sa temast hoolid või teda armastad


sülelus

kätega kellegi ümbert kinni võtmine, et väljendada armastust või sõprust


sülem

(mesilaspere jagunemisel:) mesilased, kes koos mesilasemaga lahkuvad tarust mujale

hulk kandamit, mis mahub käsivarte vahele


sülemik

anum mesilassülemi mahutamiseks enne selle tarru paigutamist

kast tarust välja lennanud sülemi püüdmiseks


sülemlema

(mesilaste kohta:) vanast mesilasperest jagunema ja koos mesilasemaga tarust uude kohta lahkuma

mesilaspere jagunemise kohta, kus vana ema koos osa mesilastega lahkub tarust mujale


sülepoiss

sigivusmaagia eesmärgil peiukodus pruudi sülle pandud poisike (endisaegse pulmakombena)


sületäis

suur, süle üleni täitev kogus (nt lilli)


sülg

süljenäärmetest suuõõnde nõristuv limane veniv vedelik


sülgama

suust sülge vm ollust välja laskma
suust vedelikku välja laskma


sülge suhu tooma

söögiisu peale ajama, isuäratavalt mõjuma


süli

seisva või istuva inimese väljasirutatud käsivarte ja keha eespoolse osa vaheline ruum (umbkaudu rinna või vöökoha kõrgusel)

kellegi v. millegi ümber välja sirutatud käsivarte ja keha eespoolse ülaosa vaheline ruum (EKSS)


sülitama

suust sülge vm ollust välja laskma
suust vedelikku välja laskma
suust sülge vm. välja laskma (EKSS)


süliti

hrl räästajoonest eenduv, sageli dekoratiivselt kujundatud vihmaveerenn või -toru


sülitsi

vastamisi, võrdsena (võistlemas või võitlemas), omavahel mõõtu võttes


süljeeritus

sülje eritumine nõrena, sülje nõristumine


süljevoolus

(haiguslik) sülje voolamine
haiguslik sülje voolamine (EKSS)


süllaabiline

(värsimõõdu kohta:) silpide arvu arvestav


süllaabilis-tooniline

(värssidega seoses:) silpide arvu ja rõhku arvestav


sülle kukkuma

ootamatult, pooljuhuslikult või selleks vaeva nägemata kellelegi osaks saama


süllogism

(loogikas:) kahest eeldusest tulenev järeldus, kusjuures eeldustega on seotud kolm mõistet

deduktiivne järeldus, mis tuletatakse kolme mõistet siduvast kahest otsustusest


sültjas

pehme ja võdisev (nagu sült), sülti meenutav


sülviin

värvuseta, vahel piimvalge või lisandite tõttu kollakas või pruunikas teraline klaasiläikeline mineraal


sümbioosne

(eri liiki organismide kohta:) kooselus, koostoimes vastastikku kasulik või tarvilik, sümbioosil põhinev


sümbol

miski, mis esindab tajutava seosena mingit ideed või teatavat omadust

märk või pilt, millel on spetsiaalne tähendus

kunstiline kujund, mis tinglikult annab edasi mingit mõtet, elamust (EKSS)


sümboliseerima

millegi tinglikuks tähistajaks või esindajaks, sümboliks olema, millegi võrdkujuna esinema

midagi esindama, millegi sümboliks olema


sümboolne

tingliku tähisena, millegi võrdkujuna, sümbolina käsitatav või toimiv


sümfonist

sümfoonilise muusika looja
sümfoonilise muusika looja (EKSS)


sümfüüs

luid omavahel siduv plaadikujuline kõhrkoest koosnev ühendus (nt lõualuul, häbemeluul)