võimendama

olukorda, nähtust intensiivistama, tugevdama, suuremana paista laskma

signaali amplituudi v. võimsust välise energiaallika kulul suurendama


võimendi

seade, mis suurendab mingi suuruse väärtust väljastpoolt antava energia arvel

seade mingi parameetri väärtuse suurendamiseks väljastpoolt antava energia varal


võimenduma

(probleemi, tunnete vm seisundi kohta:) liialdatult suuremaks, ägedamaks muutuma, kui ta on

võimsamaks, intensiivsemaks minema (EKSS)


võimetekohane

kellegi võimetele vastav (teatavas vanuses)


võimetu

mingi iseloomujoone või käitumisviisi puudumise kohta


võimetus

sobivate eelduste, annete, võimete puudumine

millegi tegemiseks vajalike võimete puudumine


või midagi

(erilise tähenduseta ütlus, mis üksnes rõhutab eelnevat väidet)


võimkond

ametialased küsimused või asjaolud, mille suhtes teatud isikul või asutusel on otsustusõigus


võimlemine

mitmesuguste füüsilist jõudu, painduvust ja koordinatsiooni arendavate kehaliste harjutuste sooritamine


võimsalt

tugevasti, jõuliselt, rohkelt
tugeval ja jõulisel moel


võimsus

füüsikaline suurus, iseloomustab töö tegemise kiirust


võimuaparaat

riigivalitsemisega, täidesaatva võimu teostamisega tegelevad asutused ja isikud


võimueliit

ühiskonna võimuhierarhia tipuosa, võimulolijad


võimuerakond

partei, milles on põimunud poliitiline, äriline, riiklik ning meediavõim


võimuesindaja

inimene, kes valitseb teiste inimeste üle, on võimul (nt kuulub parlamenti, töötab juhtival ametikohal)


võimukas

võimu omav või ihkav, domineeriv
tugev, võimas


võimukriis

olukord, kus valitsus peab parlamendi umbusaldusavalduse tõttu ametist tagasi astuma

(laiemalt:) tüli, tõsised lahkhelid valitsuses


võimukõnelused

läbirääkimised võimu jagamise ja valitsemise põhimõtete üle


võimuohjad

valitsejana, võimulolijana juhtimine, korraldamine


võimuorgan

seadusandlikku, täidesaatvat või kohtuvõimu esindav asutus (nt riigikogu, valitsus, kohus)


võimupirukas

(tulusate riigiametite, ka üldse võimu kohta)


võimutahe

Nietzsche filosoofias inimloomuse põhielement, mis on inimese peamiseks edasiviivaks jõuks


võimutsema

(mingi nähtuse vms kohta:) valdav olema, domineerima, olukorda, seisundit vms määrama

peremehena käituma, peremehena tegutsema, peremeest mängima, valitsema


võinädal

õigeusus suure paastu eelne nädal, mis algab kaheksa nädalat enne lihavõtteid

õigeusus suure paastu eelne nädal, algab 8 nädalat enne lihavõtteid


või olgu siis

lisab eespool mainitule mingi erandliku, hrl vastupidise võimaluse


võipaber

rasva- ja veekindel poolläbipaistev paber


võipuravik

hallikas- või tumepruuni paksult limase kübara ja helekollase lihaga söögiseen


võirasv

selitatud või, millest on eemaldatud tahked piimavalgud ning mida kasutatakse toiduvalmistamisel ja toiduainetetööstuses (nt šokolaadi valmistamisel)


võiroos

pärmitainast valmistatud, ohtralt võid sisaldav kihiline saiake


võiseemnik

Aafrikas kasvav igahaljas troopiline puu, mille rasvarikastest viljadest saadakse võiseemnikuõli ehk <eki-foreign>shea</eki-foreign>-võid


võiseen

suur lihakas ookerkollase kübaraga söögiseen

suur lihakas ookerkollase lehterja kübaraga söögiseen, kollariisikas (Lactarius scrobiculatus)


võistkond

võistlejatest koosnev rühm, kes tegutseb koos võidu nimel (nt sportmängudes)

rühm inimesi, kes mängib spordivõistlustel või mingis mängus teise rühma vastu

mingil kindlal alal võistlemiseks kokkupandud meeskond


võistleja

keegi, kes kellegagi võistleb, näiteks spordivõistlustel

inimene, kes võtab osa mingist võistlusest


võistlejanärv

(võistlustel vajaliku psüühilise tasakaalu, kindla meele kohta)


võistlema

(hrl spordis:) võimeid võrreldes, jõudu katsudes teisest või teistest parem, edukam olla püüdlema

püüdma teistest parem või edukam olla, näiteks spordis

millegi eest võistlema; ennast teistega võisteldes võrdlema


võistlus

kindlate reeglite järgi korraldatav üritus parima selgitamiseks mingil spordialal, kutsealal vm

kindlate reeglitega üritus, kus selgitatakse mingi ala parimad

tugevuse, võimelisuse, suutlikkuse vm. proovile panek võidu nimel


võistlusdistants

vahemaa stardist finišini
vahemaa stardist finišini(EKSS)


võistlusmäärus

kindel reeglistik, mida järgitakse mingi spordiala võistlustel


võistlusrada

võistlemiseks mõeldud liikumistee (nt jalgrattaspordis, suusatamises, motospordis)


võistlusratas

võistlustingimustele vastava ehitusega jalgratas või mootorratas

võistlustingimustele vastava konstruktsiooniga jalgratas (EKSS)


võistlussport

võistlemisele ja edu saavutamisele orienteeritud sport

tegevsport (vastandatult rahvaspordile) (EKSS)


võistlustants

spordiala, kus võisteldakse teatud seltskonnatantsude tantsimises

seltskonnatantsust kujunenud tervise- ja võistlusspordiala


võistu

kellegagi võisteldes
kellestki ette jõuda püüdes


võistupakkumine

avalik väljamüük, mis toimub kas enam- või vähempakkumise korras

avalik väljamüük, mis toimub kas enam- v. vähempakkumise korras; töövõtulepingu sõlmimisele eelnev protseduur, millega tehakse kindlaks tellija seisukohalt kõige soodsam pakkumine


võit

vastas(t)e vastupanu murdmine, vastas(t)e alistamine võitluses (nt lahingus, sõjas)

see, kui keegi osutub vastasest edukamaks näiteks võistluses, mängus või sõjas


võitatik

hallikas- või tumepruuni paksult limase kübara ja helekollase lihaga söögiseen


võitja

see, kes on teistest parem, kes võidab (hrl võistluse)

keegi, kes mingi võistluse või mängu võidab, selles parima koha saavutab


võitleja

see, kes võitleb nt lahingus, sõjas
keegi, kes võitleb


võitlema

vastase alistamiseks või enesekaitseks füüsilist jõudu (ja relvi) kasutama

üksteise vastu füüsilist jõudu (ja relvi) kasutama, näiteks sõjas või kakluses


võitlus

füüsilise jõu (ja relvade) kasutamine vastase alistamiseks või enesekaitseks

füüsilise jõu (ja relvade) kasutamine üksteise vastu, näiteks sõjas või kakluses


võitluskaaslane

inimene, kellega koos ühise eesmärgi nimel võideldakse või võideldi


võitluslipp

lipp, mille all võitlejad lahingusse lähevad ja mida ta võitluses kaitsevad


võitlusvalmis

võitluseks ettevalmistatud, hakkamas
võitluslik


võitma

(võitluses, võistluses, konkurentsis) vastas(t)e vastupanu murdma, vastas(t)est parem olema

mängus, võistluses, sõjas vastasest parem, tugevam olema

(aega, raha, ruumi jms.) ettenähtust v. -arvatust vähem kulutama (EKSS)


võitmatu

selline, keda (või mida) ei suudeta võita


võitu saama

kedagi või midagi alistama, millegi häirivaga toime tulema, (vaimselt, füüsiliselt) tugevam olema

tugevam olema, võitu või millegi häiriva kadumist saavutama


võlakiri

väärtpaber, mille väljaandja kohustub selle alusel saadud laenusumma kokkulepitud tähtaja möödumisel laenuandjale koos intressidega tagasi maksma

dokument, mis näitab, et inimene peab tagasi maksma raha, mille ta laenas


võlakohustus

kohustus laen tagastada
seda tõendav dokument


võlakoorem

(suure võla, rohkete võlakohustuste kohta)


võlanõudja

võlgade äramaksmist nõudev asutus või isik (nt inkassofirma või selle töötaja)


võlasuhe

hrl mingi lepinguga (nt töövõtulepinguga, rendilepinguga) tekkiv õigussuhe, millest tuleneb ühe isiku kohustus teha teise isiku kasuks teatud tegu või täita teatud kohustus

õigussuhe isikute vahel, kellest üks on teisele midagi võlgu


võlatäht

dokument, mis näitab laenaja tagasimakse kohustust


võlausaldaja

see, kes laenu annab (ettevõte või eraisik, nt laenulepingu ühe poolena)


võlg

tagasi maksmata laen või maksmata raha saadud kauba või teenuse eest

raha, mille sa oled kelleltki laenanud ja mis tuleb tagasi maksta


võlglane

laenu saanud isik, kes pole seda (tähtpäevaks) tasunud, või isik, kes pole tasunud saadud kauba või teenuse eest

laenu võtnud v. saadud kauba eest veel mitte tasunud isik


võlgnema

kohustatud olema kellelegi võlas olevat summat tasuma

kui sa <eki-highlight>oled</eki-highlight> kellelegi <eki-highlight>võlgu</eki-highlight>, siis sa pead talle laenuks võetud raha tagasi maksma


võlgnevus

võla olemasolu, võlgu-olek
võla olemasolu, võlgu olek


võlgu võtma

laenu võtma
ostma midagi nii, et tasuda saab hiljem


võllahuumor

tõsisel olukorral või asjaolul põhinev naljatlemine


võllanägu

nurjatu või kelm, üleannetu inimene
(ka laisa, loru inimese kohta)


võllapuu

ühest või kahest postist ja selle (või nende) peale toetuvast põikpuust koosnev keskaegne rajatis, mille külge poodi surmamõistetud


võllas

keskajast pärinev ühest v. kahest postist ja nende peale toetuvast põikpuust koosnev rajatis, mille külge poodi surmamõistetud


võlts

teesklev või teeseldud, ebaaus, mitte puhtsüdamlik


võltsalkohol

salaja valmistatud või salaja müüdav alkohol


võltshabe

hrl kleepimisega lõua külge kinnitatav tehishabe


võltshäbi

piinlikkusest, ujedusest vms tingitud põhjendamatu häbitunne


võltsima

midagi petmise eesmärgil ehtsa pähe pakkuma, seda järele või ümber tegema

midagi kopeerima või järele tegema selleks, et teisi inimesi petta


võltsimatu

(hrl tundmustega ühenduses:) selline, mis pole järele tehtud ega teeseldud, vaid on ehtne ja siiras


võltsing

võltsitud ese või dokument
võltsitud ese v. dokument


võltsitud

petmise eesmärgil järele tehtud, mitte ehtne


võltspass

enda tõelise isiku varjamiseks kasutatav järeletehtud, võltsitud või teise isiku pass


võltspärl

pärli hrl klaasist või plastist imitatsioon


võlu

võime või omadus kedagi veedelda, ligi tõmmata või lummata, paljudele meeldida

eriline omadus, mis teeb inimese, koha või olukorra meeldivaks ja põnevaks


võlujõud

millegi või kellegi väga tugev, otsekui nõiduslik mõjujõud


võlukepike

imettegev kepp nõidusvahendina muinasjuttudes


võluma

meeldivuse, eripäraga vm köitma, ligi tõmbama

nõidust, vastavaid nõidusvahendeid ja toiminguid, nõidussõnu jm. rakendama; sel teel kaasinimesi, loodust v. üleloomulikku maailma mõjustama


võlupeegel

muinasjuttudes esinev peegel, millel on üleloomulikke võimeid, nt oskus vastata peeglisse vaataja küsimustele, noorendav toime vm


võlur

nõiakunsti ja võlumist valdav ja rakendav inimene

keegi, kellel on erilised võimed teha asju, mida päriselt pole võimalik teha


võlurohi

erilise, imelise toimega aine, (ravi)võte vm abivahend


võlusõna

sõna või väljend, mida kasutades usutakse soovi täitumist


võlusõrmus

võlujõuga, nõidusliku imeväega sõrmus, mis täidab omaniku soove


võluv

kellegi tähelepanu, pilku või huvi meeldivuse või eripäraga köitev, kedagi (oma olekuga) ligi tõmbav, väga kaunis või meeldiv


võluvits

(muinasjuttudes:) nõiaväega vits, millega lüües soov kohe täitub

imevahend, mille toimel probleemid lahenevad või soovitu teoks saab


võluvägi

imettegev (maagiline, üleloomulik) mõjujõud


võluväel

nii, nagu keegi ei oska oodata, imelisel viisil


võlv

kumer laekonstruktsioon, mis toetub seintele, sammastele või piilaritele


võmm

politseiasutuses töötav isik
inimene, kes töötab politseis


võmmima

lööma, taguma, võmme jagama
võmmu v. võmme andma (EKSS)


võnkesagedus

helilaine vm laine võngete arv sekundis
võngete arv sekundis (EKSS)


võnkuma

mehaanilisi edasi-tagasi liigutusi, võnkeid tegema


võppuma

põrutamisest, raputamisest vm mehaanilisest mõjust tingituna edasi-tagasi, üles-alla tugevasti võnkuma


võpsik

kasutamata rohumaale, raiesmikule vms tekkiv eeskätt lehtpuude noor mets või põõsastik

sellise noore metsa või põõsastikuga kaetud ala


võra

puu ülemine, hargnevaist okstest koosnev osa


võraharu

(vilja)puu võra moodustav oks, mis väljub tüvest nurga all


võrd

(koos mõõtu või hulka määravate sõnadega:) mingi osa või üksuse ulatuses


võrdkuju

miski, mis esindab tajutava seosena mingit ideed või teatavat omadust

märk või pilt, millel on spetsiaalne tähendus


võrdlema

olendeid, esemeid, nähtusi omavahelise sarnasuse või erinevuse esiletoomiseks kõrvu seadma

uurima inimesi või asju, et näha, mille poolest nad sarnanevad või erinevad

kaht erilaadset eset v. nähtust kujundlikult samale tasemele asetama, samaväärseks pidama (EKSS)


võrdlematu

selline, kelle või millega ei saa kedagi või midagi võrrelda


võrdlemine

omadussõnade ja määrsõnade võrdlusastmete moodustamine, võrrete süsteem (nt <eki-foreign>hea : parem : parim</eki-foreign>)


võrdlemisi

(nõrgendab omadust või asjaolu:) peaaegu täiel määral

teataval määral; üsna suurel (väikesel) määral


võrdlev

mingeid nähtusi omavahel kõrvutav, uuriv ja hindav


võrdlus

objektide kõrvutamine nende sarnasuse või erinevuse leidmise eesmärgil

see, kui kahte või enamat asja või nähtust omavahel võrreldakse

kõnekujund, milles kõrvutatakse kaht nähtust v objekti mingi ühistunnuse alusel (EKSS)


võrdlusalus

võrdlemisel, hindamisel kasutatav samalaadne, sarnaste tunnustega nähtus, suurus vm objekt


võrdlusaste

omadussõna vorm, mis väljendab omaduse erinevat määra, nt <eki-foreign>kaunis : kaunim : kõige kaunim</eki-foreign>


võrdlusjoon

kõrvutus, võrdlus
samaväärne tunnus või nähtus


võrdne

määra, suuruse, astme vm (arvulise) näitaja poolest ühesugune, sama (arvulise) väärtusega

pooleks, pool sulle pool mulle; võrdselt pooleks jaotatud


võrdpilt

miski, mis esindab tajutava seosena mingit ideed või teatavat omadust

märk või pilt, millel on spetsiaalne tähendus


võrdpäevsus

hetk, kui päev ja öö on kogu maakeral ligikaudu ühepikkused (kevadisel ja sügisesel pööripäeval)


võrdsusmärk

võrduse või objektide võrdsuse tähistamiseks kasutatav märk (=)


võrdusmärki panema

midagi või kedagi omavahel samaks või võrdväärseks pidama


võrdõigus

inimeste võrdsus seaduse ja kohtu ees, olenemata nende rahvusest, nahavärvusest, usust, seksuaalsest suundumusest vm asjaoludest


võrdõiguslik

õiguste, kohustuste, võimaluste, vastutuse ja muu poolest võrdne


võrdõigusvolinik

sõltumatu asjatundja, kes tegutseb võrdse kohtlemise ja naiste-meeste võrdõiguslikkuse edendamise nimel, soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik


võre

jäikadest varbadest hrl ristamisi asetamisel saadud või nt traadist põimitud tõke

jäikadest varbadest hrl. ristamisi asetamisel saadud v. näit. traadist põimitud tõke (EKSS)


võrendik

veevoolu uuristatud sügav koht jões või järves

veevoolu uuristatud sügav koht jões v järves (EKSS)


võrepuu

lapikuks lehvikuks kujundatud võraga ilu- või viljapuu, mille suuremad oksad asetsevad rangelt puuderea suunas

taimede kasvatamisel kasutatav lattidest, traadist v nöörist toestik (nt maja küljel, viljapuude all vm)


võretama

kaitsva, tõkestava võrega varustama
võrega varustama (EKSS)


võrguaadress

teenust, asutust vm ressurssi tuvastav aadress internetis


võrguadapter

arvuti vm seadme riistvara osa, mis võimaldab ühenduse arvutivõrguga


võrguarvuti

kõvakettata arvuti, mis laadib iga kord enne töö alustamist vajaliku tarkvara serverist


võrgudraiv

(infotehnoloogias:) võrgu kaudu käideldav salvesti


võrgukommentaar

arvamusavaldus internetis mingi sündmuse, sõnavõtu vm kohta


võrgukuur

ehitis kalavõrkude ja muude kalapüügiriistade hoidmiseks


võrgukäba

kalavõrgu ülaserva kinnitatav männikoorest, kasetohust või puust ujuk, mis hoiab võrgu püstiasendis ja soovitud sügavuses


võrgukäbi

traditsiooniline süstikukujuline nõel võrkude, vaipade, vööde vm kudumiseks


võrgulaev

peamiselt võrgupüügil kasutatud suur kalapaat kiilu ja ajutise mastiga (enne mootorpaatide levikut)


võrguliiklus

sõnumite ja andmete liikumine arvutivõrgus või internetis


võrgumärk

ujuvmärk, millega tähistatakse võrgujada asukohta meres


võrgunuga

võrgu kudumisel ja parandamisel kasutatud endisaegne nuga, mille tera läheb üle sõrmusekujuliseks sõrmes hoitavaks rõngaks


võrgusilm

võrguniitidest moodustuv hrl rombi- või ruudukujuline ava võrgus

võrguniitidest moodustuv hrl. rombi- v. ruudukujuline ava võrgus


võrgustik

seotud, ühte liiki asutuste, rajatiste, organisatsioonide või kontakteeruvate isikute kogum


võrgutus

võrgutamine
ahvatlus, kiusatus, meelitus


võrguujuk

kalavõrgu ülaserva selisele kinnitatud kasetohust, männikoorest või puust kerge ujuk, mis hoiab võrgu püstasendis ja soovitud sügavuses


võrguväljaanne

info Internetis ilmuv väljaanne (ka vastandatuna paberväljaandele), veebiväljaanne (EKSS)


võrguühendus

arvuti (nutitelefoni vm seadme) ühendatus interneti või kohtvõrguga


võrin

voki, õmblusmasina, linnutiibade tekitatud pidev monotoonne vibreeriv heli

mitte väga vali põrisev v. vurisev heli v. müra (EKSS)


võristama

kiiresti (ja ühetooniliselt) rääkima või (ette) lugema

võrisema panema, võrinat tekitama; võrinat tekitades lendama, sõitma vm. tegema (EKSS)


võrk

internetis toimiv ja hüpertekstil põhinev elektrooniliste dokumentide ehk veebisaitide süsteem

mingi liinide või ühenduste süsteem, eriti internet

sõrestiku vööde vaheliste varraste süsteem


võrkgraafik

projekti juhtimisel kasutatav sündmuste, tegevuste ja nende seoste kirjeldamise tehnika


võrkkest

silmamuna sisemine kest, õhuke valgus- ja värvitundlik kude, mis katab silma tagumist sisepinda


võrkmõrd

vitsrõngastest ja neile tõmmatud võrgust koosnev kalapüünis, mida saab pikisuunas kokku suruda


võrkpall

sportlik pallimäng erilisel, võrguga poolitatud väljakul kahe võistkonna vahel, kus võitjaks osutub kaks kolmest geimist või kolm viiest geimist võitnud võistkond

sportlik mäng, kus kaks võistkonda löövad palli kätega üle kõrge võrgu


võrkpits

pits, mille kiri on tikitud fileetehnikas valmistatud võrgule


võrku kuduma

kedagi oma võimusesse, meelevalda haarata püüdma


võroke

Võru või Võrumaa elanik
Võrumaalt pärit inimene


võrr

väikesemahulise mootoriga kaherattaline sõiduk (nt abimootoriga jalgratas, väikemopeed)


võrra

(koos mõõtu või hulka määravate sõnadega:) mingi osa või üksuse ulatuses


võrratu

suurepärane, ülimalt hea, tore või sobiv


võrre

omadussõna vorm, mis väljendab omaduse erinevat määra, nt <eki-foreign>kaunis : kaunim : kõige kaunim</eki-foreign>


võrreldamatu

selline, kelle või millega ei saa kedagi või midagi võrrelda


võrreldav

(sarnasust või erinevust silmas pidades:) selline, mida või keda saab omavahel võrrelda


võrsik

oks või võrse, millele on tekkinud juured (EKSS)


võru

rõnga kujuga või rõngalaadne ese nt millegi kooshoidmiseks


Võru

maakonnalinn Kagu-Eestis Tamula järve ääres


võrukael

(tempe, üleannetusi tegeva inimese, hrl lapse kohta)


võru keel

lõunaeesti peamurdesse kuuluv murre, mida kõneldakse ajaloolisel Võrumaal


võrulane

Võru või Võrumaa elanik
Võrumaalt pärit inimene
Võru ja Võrumaa elanik (EKSS)


võrutama

võru(de)ga varustama; võruna ümbritsema (EKSS)


võsa

kasutamata rohumaale, raiesmikule vms tekkiv eeskätt lehtpuude noor mets või põõsastik

sellise noore metsa või põõsastikuga kaetud ala

kasutamata rohumaale, raiesmikule v. mujale tekkiv peente tüvedega eeskätt lehtpuude noorendik v. põõsastik


võsainimene

peamiselt Botswanas ja Namiibias elutseva Lõuna-Aafrika rahva liige


võsalõikur

riist võsa lõikamiseks
riist võsa lõikamiseks (EKSS)


võsaraud

endisaegne lühikese teraga vikatitaoline riist peenema võsa lõikamiseks


võsavillem

suure koera sarnane enamasti halli värvi kiskja

hall metsloom, kes on välimuselt koera moodi ja sööb liha


võsu

taime vars koos lehtede ja muude organitega


võsund

rohttaime maapealne või maa-alune pikenenud külgharu, mille abil taim vegetatiivselt paljuneb

taime külgharu, millest arenevad lisajuured


võta sa kinni

(osutab ebaselgusele või kahtlusele millegi suhtes:) kes teab, pole teada, ei saa aru


võte

viis või nipp, kuidas midagi tehakse või saavutatakse, teatava tarkuse või leidlikkuse rakendamine

võtmine; võtmisel kujunenud seong v. (kinnihoidmis)seisund (näit. maadluses, tantsimisel jm.)


võtmes

osutab millegi laadile, iseloomule, stiilile vms


võtma

enda kätte (loomade-lindude korral suhu, nokka, küünte vahele vms) toimetama

(käte abil) enda juurde või mingisse kohta liigutama

kellegi v. millegi suhtes mingisugusel arvamusel olema (EKSS)


võtmefiguur

mõjukas või otsustav isik (nt teatavas sündmuses, meeskonnatöös, sportmängus)


võtmekaart

magnetribaga, kiibiga vm varustatud kaart ukse avamiseks

turvakaart, kuhu on märgitud andmed lukukomplekti kohta (nt võtme kood)


võtmeküsimus

oluline, otsustava tähtsusega asjaolu, aspekt vms

oluline, otsustava tähtsusega küsimus (EKSS)


võtmesõna

tähtsat mõtet või iseloomulikku tunnust kandev sõna

suure tähtsusega, tähtsat mõtet kandev sõna (EKSS)


võtteplats

koht, kus filmivõte toimub
filmivõtete toimumise koht


võõp

värv vm aine mingi pinna katmiseks
värvi- vm aine kiht


võõpama

mingit pinda värviga katma, midagi värvima


võõrahirm

võõraste, võõrapärase, võõramaise kartus, võõristamine ja vaenamine


võõraine

organismile ja elusloodusele võõras aine, kehavõõras keemiline ühend (nt pestitsiidid, antibiootikumid)


võõramaa

väljaspool oma riiki või maad asuv, tegutsev vms, välisriigist tulnud, välismaaga seotud


võõramaalane

välisriigist pärit inimene, mitteoma maa või riigi elanik või kodanik


võõranduma

millestki või kellestki kaugenema, kellegi või millegi suhtes võõraks muutuma

kaugemaks, võõramaks v. üksildaseks ja hüljatuks muutuma (EKSS)


võõrapärane

kodumaisest, emakeelsest, tuntust ja harjumuspärasest tugevasti erinev

võõrastele maadele, rahvastele vms omane


võõras

selline, kellest või millest mitte midagi ei teata, keda või mida ei tunta

selline, mida või keda ei tunta, ei teata

keegi (v. miski), kes (v.mis) ei kuulu ümbruskonda, milles ta tavaliselt on


võõrastama

võõraks, kaugeks, mitteomaseks pidama, kellegi või millegi suhtes võõristust tundma


võõrastav

harjumatu, mitteomane, võõristust tekitav


võõrastemaja

hrl väiksem ja lihtsam ajutist majutust pakkuv asutus


võõrastetuba

tuba külaliste vastuvõtmiseks või majutamiseks


võõrastus

ebamugavustunne, ka mõningane hirm ja sallimatus millegi või kellegi võõra või harjumatu ees


võõrleegion

Prantsusmaa palgasõdurite väekoondis, kuhu võetakse teenistusse vabatahtlikke, sõltumata nende kodakondsusest


võõrmängija

välismaalt palgatud, mitte oma maa klubis mängiv sportlane


võõrtolmlemine

tolmlemine, mille puhul õie emaka viljastab teise taime õietolm


võõrusel

külaskäigul, külalisena kellegi juures
kellegi juures külalisena


võõrusele

külaskäigule, külaliseks kellegi juurde
kellegi juurde koju, et koos aega veeta


võõrusetendus

teatri vm kollektiivi etendus väljaspool kodulinna või koduriiki


võõrustama

mingi ürituse korraldaja ja selle osaliste vastuvõtja olema


võõrutusnäht

sõltlasel pärast alkoholi vm mõnuaine (ka mõne ravimi) toime lakkamist tekkiv tervisehäire (nt peavalu, iiveldus, lihasvärinad)


võõrutusravi

ravi sõltuvusest vabanemiseks või sõltlase vaevuste leevendamiseks


väejooksik

väeosast pikemaks ajaks omavoliliselt lahkunud isik


väejuht

riigi relvajõude või väekoondisi juhtiv isik

relvajõude v väekoondisi edukalt juhtinud sõjaväejuht


väekas

(sageli ühenduses elujõuga või mingi maagilise jõuga:) suure väega, väerohke


väeosa

kindla koosseisuga (väiksem) iseseisev alaline väeüksus (nt pataljon või sellele vastava suurusega üksus)

sõjaväeliselt korraldatud, kindlaksmääratud koosseisuga organisatsioon


väerind

vastasega kokkupuutumise joon sõjatandril (lahinguväljal), ka see kokkupuuteala


väetama

taimedele väetist andma
väetist v. sõnnikut panema


väeti

(inimese vm elusolendi kohta:) jõu poolest nõrk


väetike

(inimese vm elusolendi kohta:) üsna väeti, jõu poolest nõrguke


väetis

taimede toitumise parandamiseks tarvitatav aine, väetusaine

aine, nt sõnnik või segu nitraatidest, mis muudab pinnase viljakamaks


väetoit

loodusliku päritoluga toitainete poolest rikas toiduaine, mis soodustab organismi täisväärtuslikku toitumist


väeüksus

riigi sõjaväeliseks kaitsmiseks mõeldud, kindlaksmääratud koosseisu, relvastuse, varustuse ja ülesandega organisatsioon


väga

(omaduse või tegevuse tõhusust ja mõju rõhutades:) suurel määral

sõna, mis rõhutab mingi omaduse või tunde tugevust: suurel määral

omadussõna, kesksõna v. määrsõna laiendades rõhutab tugevasti selle tähendust


väga hea

viiepallisüsteemis kõrgeim hinne, hinne 5


vägev

väga suure füüsilise jõuga, kogult, mõõtmetelt vm näitajatelt väga suur või tugev


vägi

(kuninga, hertsogi vm valitseja) sõjamehed kogumina


vägijook

joovastava toimega jook (nt vein, õlu, viin), mille kangus tuleneb joogis sisalduvast etanooli hulgast

joogid, mis sisaldavad alkoholi, näiteks viin, õlu ja vein


vägikaikavedamine

(tülitsemise, kempluse, jonnaka oma õiguse tagaajamise kohta)

rahvalik mäng, kus kaks jõukatsujat istuvad, tallad vastamisi ja kätega kaikast kinni hoides, kumbki püüab teist üles vedada (EKSS)


vägilane

rahvaloomingus esinev üleloomulikult suure jõuga tegelane


vägilaslik

kasvult, kogult väga suur ja tugev, vägilast meenutav


vägilasmuistend

lühike rahvajutt üleloomulikult suure jõuga tegelasest


vägisi

jõudu kasutades, sunni abil
väga suure pingutusega, punnitades
tahtmatul moel, iseenesest


vägistama

inimese tahte vastaselt temaga seksuaalvahekorda astuma

vastu teise inimese tahtmist temaga seksuaalsesse vahekorda astuma

kellegi v. millegi kallal jõudu, vägivalda kasutama (EKSS)


vägisõna

sündsusetuks peetav sõna või väljend, millega väljendatakse ägedat pahameelt ning mida kasutatakse ka sõimusõnana


vägitegu

erilist jõudu, julgust, osavust vms nõudev tegu


vägivald

kahjustava jõu või mõju kasutamine kellegi (või millegi) vastu, tahtlikult kellelegi kannatusi põhjustav käitumine

see, kui keegi kasutab kellegi vastu füüsilist jõudu või teeb sõnadega haiget


vägivaldne

vägivalda kasutav, sellele tuginev või omane

vägivalda kasutades sooritatav või sooritatud

vägivalda kasutades sooritatav v. sooritatud


vägivallaaparaat

riikliku vägivallaga tegelevad asutused süsteemina (nt Nõukogude ajal)


vägivallatu

selline, mille puhul või kus ei tarvitata vägivalda

vägivalda mitte rakendav, mitte vägivaldne

selline, mille puhul ei tarvitata vägivalda


vähearvukas

väikesel arvul esinev, vähestest isenditest koosnev


väheefektiivne

oodatust viletsama tulemusega, vähese tõhususega


vähehaaval

otsekui märkamatult, väikeste osade kaupa, mitte kohe või korraga


väheharjasussid

ühetaoliste lülide ja väheste harjastega rõngusside klass


vähekese

vähesel määral või hulgal
mingil määral, vähesel määral


vähemalt

(ligikaudse hulga suurust rõhutades:) mitte vähem kui, vähemalt (kui mitte rohkemgi)


vähemik

väiksem osa (mingist rühmast, hulgast)
vähemuses olev osa (EKSS)


vähemlane

endisaegne Vene sotsiaaldemokraat, menševismi positsioonil olnud isik


vähemlus

Vene sotsiaaldemokraatia mõõdukas vool 20. sajandi alguses


vähemus

rühm inimesi, kelle huvid, päritolu vm erineb suuremast osast põhielanikkonnast

ühiskonnas: väiksem rühm inimesi, keda seovad ühised tunnused või huvid

arvuliselt väiksem osa mingist rühmast vm. tervikust


vähem vend

keegi või miski positsioonilt madalam, nõrgem, kehvem vms


vähendaja

(lahutamistehtes:) arv või avaldis, mida lahutatakse


vähendama

(mõõtmetelt, arvult, koguselt) väiksemaks, vähemaks tegema, osa ära võtma

mõõtmete, määra või hulga poolest väiksemaks tegema


vähendus

millegi vähendatud kujutis
väiksemaks tegemine, vähendamine


vähendussõna

sõna, mis osutab väiksusele, on hrl meelitava, hellitava tähendusega (nt <eki-foreign>kullake, lapseke, nunnu</eki-foreign>)


vähene

millegi poolest viletsavõitu, millekski mittepiisav


vähenema

(mõõtmetelt, arvult, koguselt) väiksemaks, vähemaks muutuma, osa ära andma

mõõtmete, määra või hulga poolest väiksemaks muutuma


vähenõudlik

mitte eriti nõudlik, väikeste nõudmistega


väherdama

unetuna vm hädas olles ennast (pikali olles) ägedalt edasi-tagasi liigutama, küljelt küljele viskuma


vähesus

vähene-olek, millegi ebapiisavus või puuduolek


vähetoiteline

väga väikese toitainete sisaldusega, toitesoolade poolest vaene


vähetootlik

selline, mis annab vähe toodangut, madala tootlikkusega, madala tööviljakusega


vähetuntud

selline, keda või mida teavad, tunnevad vähesed, üsna tundmatu


vähetõotav

vähe häid saavutusi, tulemusi ennustav, tulevikuks lootust mitte andev, üsna lootusetu


vähetähtis

selline, mis ei ole tähtis või tingimata vajalik

(inimese kohta:) positsioonita, mõjuvõimuta


väheusutav

selline, mida pole eriti alust uskuda, mitte eriti usutav


väheväärtuslik

(rahaliselt, sisukuselt) väikese väärtusega, mitte nii heade omadustega kui eeldatud


väheütlev

vähese sisuga, mitte eriti olulise tähendusega


vähiarst

eriarst, kes diagnoosib ja ravib kasvajatega seotud haigusi


vähid

klass peamiselt vees elavaid lüliliste jalgade ja koorikuga selgrootuid loomi (hõlmab nt jõevähki, vesikirpu ja krevetti)


vähihaigus

haigus, mida iseloomustab kasvajarakkude kontrollimatu paljunemine ja vohamine organismis

raske haigus, mille korral kehas hakkavad mingid rakud valesti kasvama ja normaalseid rakke tapma


vähimarker

(mitmesuguste organismis leiduvate ainete kohta, mille tase kasvaja esinedes ja arenedes veres tõuseb ning mis on üheks vahendiks kasvaja diagnoosimisel ja kasvajalise haiguse jälgimisel)


vähinatt

riist vähkide püüdmiseks, hrl puu- või metallrõngale kinnitatud võrk


vähipatsient

patsient, kellel ravitakse vähktõbe, vähidiagnoosiga patsient


vähipüük

vähkide (Eestis hrl jõevähi) püüdmine veekogudest


vähk

vees elav loom, kellel on kõva kiht ümber ja keda süüakse

taimehaigus, mis tekib parasiitseente, bakterite v. viiruste tegevuse tagajärjel (EKSS)


vähkkasvaja

pahaloomuline kasvaja, mis saab alguse epiteelkoest


vähkrema

unetuna vm hädas olles ennast (pikali olles) ägedalt edasi-tagasi liigutama, küljelt küljele viskuma

pikali olles ennast rahutult sinna-tänna liigutama, ühelt küljelt teisele veeretama


väide

seisukoht, mis kinnitab või lükkab midagi ümber ja on kas tõene või väär


väidetavalt

nii, nagu väidetakse, nagu kellegi meelest miski on olnud, toimunud vms

nii, et keegi on midagi öelnud või väitnud


väike

mõõtmetelt, ulatuselt, kogult, mahult alla keskmise

mõõtmetelt, kogult, hulgalt või mahult alla keskmise


väikeaadel

madalama astme aadelkond, aadli alamkiht


väikeats

kõige lühem, pöidlast lugedes viies sõrm


väikeauto

väikeste mõõtmetega, tavalisest pereautost väiksem auto


väikegraafika

väikeste mõõtmetega graafikateosed (nt eksliibrised, postmargid)


väikekodanlik

alalhoidlik, kitsarinnaline, oma isiklikest (hrl materiaalsetest) huvidest ja mugavusest lähtuv


väike-koerliblikas

õige kirev, Eestis tavaline päevaliblikas


väikekohanimi

väiksema geograafilise objekti (nt rändrahnu, heinamaa, talu, tänava) nimi


väike-kärbsenäpp

hallikaspruuni sulestiku ja roostepunase kurgualusega väike lind


väike-lehelind

mustade jalgadega lehelind, kelle rütmiline laul meenutab helisid, mida tekitavad üksteise järel langevad veetilgad


väikelinn

väikese elanike arvuga ja pindalaga linn


Väike-Pakri

saar Soome lahes Paldiski lähedal Suur-Pakrist idas


väikeplaneet

suhteliselt väike Päikesesüsteemi keha, mis tiirleb ümber Päikese peamiselt Marsi ja Jupiteri orbiidi vahel


väikeplastika

pehmest materjalist vormitud või metallist valatud väikesemõõtmelised skulptuurid


väikepütt

punakaspruunide pea külgede ja rinnaesisega, silma ja noka vahelise kollaka laiguga lind


väikesai

väike (magus) kukkel või sai
väike magus või soolane sai


väikesearvuline

vähesel arvul, väikses koguses, ulatuses esinev, vähestest koosnev


väikeseformaadiline

(raamatu, maali vms kohta:) väikeste mõõtmetega


väikesekaliibriline

(tulirelva rauaõõne või laskemoona kohta:) läbimõõdult väike, väikese kaliibriga


väikeseleheline

(taime kohta:) liigiomaselt väikeste lehtedega


väikeselt

pisut, veidi, vähesel määral
vähesel määral, pisut, veidi


väikeseviljaline

(taime kohta:) liigile või sordile omaselt väikese viljaga


väike skeema

(õigeusus:) mungaelu teine aste, mil antakse puhtuse-, kasinuse- ja kuulekusetõotus


väike sõrm

kõige lühem, pöidlast lugedes viies sõrm


väiketrükis

väikese mahu ja lühiajalise tähtsusega trükis (nt kutse, reklaamleht, valimisplakat, näituse kava)


väiketäht

väike kirjutatud või trükitud (algus)täht


väikevaagen

vaagna alumine ja väiksem osa, piirkond istmikuluu, häbemeluu ja ristluu vahel


väikevenelane

(kunagiste Väike-Vene alade elaniku, sh ukrainlase kohta)


väike vereringe

vere ringlus südame paremast vatsakesest kopsu kaudu tagasi südamesse


väiklane

jäikadest arusaamadest ja piiratud silmaringist tulenev

nii iseloomustatakse inimest, kes on piiratud silmaringiga, piiratud arusaamadega


väikselt

pisut, veidi, vähesel määral
vähesel määral, pisut, veidi
väiksena; nõrgana ja halvasti nähtavana


väiksem vend

keegi või miski positsioonilt madalam, nõrgem, kehvem vms


väin

kaht suuremat veekogu ühendav või saari üksteisest või mandrist eraldav kitsas veeala


Väina jõgi

Liivi lahte suubuv jõgi Lätis, Valgevenes ja Venemaal


väisama

kedagi või midagi külastama, kellegi juurde külaskäiku tegema


väitlause

lause, mis annab kuulajale midagi teada, jutustab millestki


väitlema

(avalikus) arutluses, vaidluses põhjendatud seisukohti, arvamusi, mõtteid vahetama, argumenteeritult arutlema või vaidlema


väitlus

argumenteeritud, põhjendatud seisukohtadega (avalik) arutlus või vaidlus


väitlusjuht

väitluse, arutelu vms juht või suunaja, koosoleku juhataja


väitma

esitaja seisukohta (tõena) esitama v. kinnitama (EKSS)


väitus

emakalihaste kokkutõmme (ja sirutumine) lapse väljutamiseks sünnitusteedest


välejalgne

kiirete jalgadega, kiire kõnni või jooksuga


välgatama

(eredana, helklevana) korraks nähtavale tulema, hetkeks, järsku välkuma


välgatus

millegi (ereda, helkleva) hetkeline nähtavale ilmumine (nt millegi süttimisel, plahvatamisel)


välgulöök

välku moodustava elektrilaengu liikumine millessegi või kellessegi


välgumihkel

kompaktne, hrl taskus kantav seade tule saamiseks


välgusähvatus

välgulöögi sähvatamine, liikuva välgu helendus


välguti

lühikest valgussähvatust tekitav lamp või seda sisaldav valgusti, mida kasutatakse nt pildistamisel


väli

mingi infoüksuse tarvis reserveeritud ruum


välihaigla

ajutine haigla sõja- või katastroofipiirkonnas


välihall

rohekashall (peamiselt militaarvarustusega seoses)


välikino

kinoetendus väljas, vabas õhus
paik selleks


välikohus

erakorraline sõjaväeline kriminaalkohus rahutuste mahasurumiseks sõjatandritel või erakorralise või sõjaseisukorra ajal

valvega piirkondades tegutsev erakorraline sõjaväeline kriminaalkohus rahutuste mahasurumiseks


välikohvik

kohvik väljas, vabas õhus (nt pargis, väljas maja ees)


välilaager

laager ööbimisega lageda taeva all või telkides (väljaspool asulaid)


välimik

looma välisvorm, milles avalduvad tõu- ja individuaalsed omadused


välimine

sisemusest, keskmest kõige kaugemal, millestki (kaugel) väljaspool või millegi pealispinnal asuv


välimunder

lahingus, väliõppustel või valvepostil kantav (igapäevane) vorm


välimus

kellegi või millegi visuaalselt tajutav väline ilme või kuju

kellegi või millegi väline kuju, mida on võimalik näha


väline

selline, mis on või toimub väljaspool, millegi piiridest väljas


välipudel

sõduri rakmete hulka kuuluv, välitingimustes kasutatav (metall)pudel vee kaasaskandmiseks


välireklaam

väljas (tänaval, teede ääres vm) esitatav reklaam

väljas (tänaval, teede ääres jm.) tehtav reklaam


välisajakirjandus

uudiseid vahendavad välisriikide väljaanded, tele- või raadiosaated


väliseestlane

väljaspool Eestit elav eestlane
väljaspool Eestit elav eestlane (EKSS)


väliselt

välisel, pealispindsel vaatlusel
nagu mulje põhjal tundub
esimese mulje põhjal


välisilm

mingi ala või koha piirest väljapoole jääv maailm (nt teised riigid ja neis elavad inimesed)


väliskaubandusbilanss

kaupade väljaveost saadud tulude ja sisseveost tingitud kulude vahekord rahalises väljenduses


väliskaup

välismaalt sisseveetav kaup, nende koguhulk ja väärtus


väliskiht

välimine, millegi peal, ümber (katteks, kaitseks) olev kiht


väliskülg

välimine külg
millegi välimine külg v pind


välisleht

(areneval organismil:) looterakkude välimine rakukiht, millest arenevad aju, närvisüsteem ja naha epidermis


välismaa

mitteoma maa või riik, maa või riik väljaspool kodumaad

ükskõik milline maa, mis ei ole sinu kodumaa


välismaailm

väljaspool inimese teadvust eksisteeriv objektiivne reaalsus (EKSS)


välismaalane

välisriigist pärit inimene, mitteoma maa või riigi elanik või kodanik


välismaine

väljaspool oma riiki või maad asuv, tegutsev vms, välisriigist tulnud, välismaaga seotud


välismissioon

sõjaline eriülesanne välisriigis, osalemine rahvusvahelises sõjalises operatsioonis


välisnõrenääre

nääre, mis eritab oma nõre juhade kaudu mingi elundi valendikku või kehapinnale (nt seedenäärmed, higinäärmed)


välisparasiit

teise organismi ehk peremeesorganismi keha pinnal elutsev või toituv parasiit (nt peatäi inimesel)


välispidine

selline, mis on või toimub väljaspool, millegi piiridest väljas


välispress

uudiseid vahendavad välisriikide väljaanded, tele- või raadiosaated


välisreis

reisimine, sõitmine väljapoole oma maad, reis välismaale


välisriik

ükskõik milline riik, mille kodanik sa ei ole


välisseade

arvutiga ühendatud ja tema juhitav seade (nt välismälu, printer, kõlarid)

arvuti juhitav ja temaga suhtlev seade, nt printer, skanner


välisskelett

lülijalgsete, limuste jt organismide väline toes, mille peaülesanne on toetada ja kaitsta organismi keha ja siseelundeid (nt koda, karp)


välistama

mingit teist varianti (teisi variante) võimatuks või üleliigseks tegema, kõrvale või välja jätma

võimatuks tegema; (teist v. teisi) võimatuks v. üleliigseks tegema, kõrvale v. välja jätma


välisujula

vabas õhus paiknev ujula
väljaspool hoonet paiknev ujula (EKSS)


välisuks

uks, mille kaudu saab hoonesse siseneda või sealt väljuda


välisvaluuta

välisriigi raha
mis tahes välisriigi raha


välivorm

lahingus, väliõppustel või valvepostil kantav (igapäevane) vorm

vormiriietuse esemed, mida kantakse lahingus või väliõppustel


väliõpe

õpe väljaspool kooliruume, hrl looduskeskkonnas


välja aitama

hädast, kitsikusest vm ebamugavast olukorrast pääseda aitama


väljaandja

teos(t)e, nt ajakirja, raamatu, plaadi ilmumist ettevalmistav ja korraldav inimene või firma

vaimse loomingu tulemuse avaldaja (EKSS)


välja andma

teost, väljaannet ilmutama (autorina, kirjastajana, produtsendina vms)

raamatut, ajalehte või ajakirja trükkima ja sellega seotud kulusid kandma

millekski piisav, küllaldane olema; teat. määrani, normini ulatuma


väljaandmine

teose trükis, veebis avaldamine
millegi avaldamine v. publitseerimine


väljaanne

trükitud kujul või internetis avaldatud teos

trükis, Internetis vm kujul avaldatud teos (hrl sõnaliselt loodu kohta) (EKSS)


välja arendama

midagi lõpuni, täies mahus valmis ehitama, ettenähtud eesmärgini jõudma


välja arenema

lõplikku kuju omandama, (täies mahus) valmis saama


välja arvama

kusagilt, millegi hulgast või arvestusest välja jätma või eemaldama


välja arvatud

millegi hulgast või arvestusest välja jäetud, mitte kaasa arvatud

näitab, et keegi või miski ei ole hulgas


välja arvutama

tulemuseni, lahenduseni arvutama
arvutades mingit kindlat arvu leidma


välja astuma

millegi liikmeskonnast, koosseisust lahkuma

(tegude v. sõnadega) kellegi, millegi eest v. kellegi, millegi vastu võitlema (EKSS)


väljaastumine

võitlus kellegi või millegi eest või vastu


välja destilleerima

vedelaid segusid lahutama (puhastama) osalise aurustamise ja auru kondenseerimise teel


välja ehitama

midagi poolikut, kavas olevat (lõpuni) valmis ehitama


välja elama

(mingit varjatud tunnet) tegevuses, käitumises vms avaldama

(mingit varjatud tunnet) tegevuses, käitumises vms. avaldama; oma energiat rakendama (EKSS)


välja filtreerima

vedelikust või gaasist tahkeid osakesi eraldama või eemaldama, läbi filtri laskma


väljaheide

inimese või looma pärasoolest väljutatav seedimisjääk

söödud toidust see osa, mida organism ei vaja ja mis organismist tagumiku kaudu väljub


väljaheitegaas

automootorist, põlemiskambrist vm väljuv gaasisegu, üks kahjulikke heitgaase


välja heitma

hrl karistuseks kedagi eemaldama mingist kollektiivist, asutusest vm


välja hõikama

midagi avalikult teada andma, välja kuulutama


välja hääldama

selgelt ja õigesti häälikuid, sõnu, lauseid (häälega, suuliselt) ütlema


välja ilmuma

kadunud, peidus olekust nähtavale tulema

(järsku) välja hüppama, välja tormama. (ootamatult) välja ilmuma (hrl. inimese kohta, kelle juttu v. tegevust peetakse vähekaalukaks v. ebasoovitavaks).


välja jagama

mitmele või paljudele midagi (osade kaupa) andma


välja joonistuma

välja või esile tulema, (piirjoontes, joonisena) nähtavaks saama


välja juurima

millestki halvaks peetavast vabanema, seda lõplikult, otsustavalt kõrvaldama


välja jätma

mitte kaasama, millestki loobuma, hrl sobimatuse tõttu vm põhjusel

millestki, kellestki loobuma; midagi mitte arvesse võtma, mitte käsitlema


väljajätt

millegi kärpimine, kuskilt välja jätmine


välja jääma

väljaspool olevaks osutuma, mitte kaasa arvatud olema


väljak

hrl hoonetega ümbritsetud lage ala linnas vm asulas

suur tühi ala, mille ümber on majad ja mis asub linnas

piiratud maa-ala, mida kasutatakse v. mis on rajatud mingiks otstarbeks


väljakaevamised

mullakihtide järk-järguline eemaldamine võimalike leidude arheoloogiliseks uurimiseks


välja kallama

mingit vedelikku millestki välja voolata laskma


välja kannatama

midagi taluma või sallima, millelegi vastu pidama


väljakannatamatu

selline, mida või keda on väga raske või võimatu välja kannatada

nii öeldakse inimeste kohta, kelle käitumine ei ole aktsepteeritav


välja kasvama

millestki, millegi pinnal välja kujunema, välja arenema

millestki lähtuma, tulenema, algust saama


välja kauplema

pika rääkimise, mangumise või võitlemisega midagi saama või saavutama

pika rääkimise v. mangumisega kelleltki midagi v. millekski nõusolekut saama.


välja keerutama

millestki osavalt, osava jutuga välja rabelema


välja kiirgama

energiat (nt valgust, soojust) endast väljapoole levitama


väljakirjutis

dokumendi vm teksti mingist osast muudatusteta mahakirjutatud või kopeeritud tekst


välja kooruma

(mõtte, idee vms kohta:) esile tulema, avalikuks, nähtavaks saama


välja kujunema

kindlat (lõplikku) kuju või vormi omandama, millekski arenema

kindlat (lõplikku) kuju v. vormi omandama, välja arenema


välja kukkuma

(tegelikkuses) kujunema, välja tulema (kujutletuga, plaanitsetuga võrreldes)


välja kurnama

lõplikult kelleltki või milleltki (elu)jõudu, toimimisvõimet ära võtma


väljakutse

vaimset pingutust nõudev (uus) ülesanne, mis paneb proovile kellegi oskused või võimed, samas äratab huvi ja pakub põnevust

uus või keeruline ülesanne, mis paneb proovile kellegi oskused või võimed


välja kutsuma

kellelegi märku andma, et ta tuleks sündmuspaigale, toimumiskohale

kedagi (näiteks politseid, kiirabi, tuletõrjet) telefoni teel kohale kutsuma

võistlus- v. võitlusettepanekut esitama.


väljakutsuv

sihilikult (seksuaalset) tähelepanu tõmmata püüdev, kellegi reaktsiooni esile kutsuv


välja kuulutama

ametlikult, avalikult teada andma (ning sel viisil kehtestama)

ametlikult, avalikult teada andma (vahel ka ühtlasi sellega kehtestama) (EKSS)


välja kõrvetama

kedagi (või midagi) kuskilt meelevaldselt eemaldama, välja tõrjuma


väljakäik

väljaminekut võimaldav koht või käik
koht, kust saab välja minna


välja käristama

kellelegi enda kulul hrl alkohoolset jooki tellima, kellelegi välja tegema


välja laduma

teatavaks tegema, ära rääkima
(etteheitena) esile tooma


välja laenama

midagi kellelegi ajutiseks kasutuseks andma

korduvalt, pidevalt klientidele ajutiseks kasutuseks andma


välja langema

lahti või ära tulema
juuste kohta: peast ära tulema


väljalangemine

(õppeasutusest) kõrvalejäämine, kõlbmatuks või vastuvõetamatuks osutumine


väljalase

miski ühe partiina toodetu, müügile lastu, välja antu

vastava toodangu väljaandmine, müügile laskmine vms


väljalaskegaas

automootorist, põlemiskambrist vm väljuv gaasisegu, üks kahjulikke heitgaase


välja laskma

käibele tooma, kasutusse andma
midagi avaldama


välja lekkima

(info, andmete vm kohta:) soovimatult ilmsiks tulema, avalikuks saama


väljalend

õhusõiduki väljumine, teele asumine
väljalendamine (EKSS)


välja lobisema

millestki salajaseks peetavast, isiklikust, konfidentsiaalsest vms teistele rääkima


välja lugema

millestki, millegi põhjal (aimamisi) taipama, mõistma


välja lunima

peale käies, lunides midagi saama või saavutama


välja lülitama

vooluvõrgust lahutama, nii elektri vm andmist katkestama

mingit masinat või seadet seisma, kinni panema


välja lülituma

(seadme, mehhanismi vms kohta:) väljalülitatuks saama, töötamast lakkama


väljamaa

mitteoma maa või riik, maa või riik väljaspool kodumaad

ükskõik milline maa, mis ei ole sinu kodumaa


välja magama

magades end korralikult välja puhkama, unetarvet täiel määral rahuldama

piisavalt kaua magama, et sa ei oleks ärgates väsinud


väljamaine

väljaspool oma riiki või maad asuv, tegutsev vms, välisriigist tulnud, välismaaga seotud


väljamakse

makse kontolt (kellegi teise kontole)
väljamakstav raha (EKSS)


välja maksma

kellelegi saadaolevat või millegi eest nõutavat rahasummat ära tasuma

millegi eest kogu summat, hinda ära tasuma.


väljaminek

millelegi kuluv rahasumma, rahaline kulutus


väljamõeldis

see, mida pole (veel) päriselt olemas, mida ette kujutatakse või millest unistatakse

kujutlusvõime tegevuse tulemus, kujutlus, väljamõeldis, unistus


välja mõtlema

mõtlemisega midagi leiutama, lahenduseni jõudma

mõtlemise abil midagi looma või mingit lahendust leidma


välja mõõtma

millestki suuremast, koguselt ulatuslikumast mõõtmisega eraldama, valmis mõõtma


väljamüük

kauba soodushindadega müük, hrl margitoodete (nt disainerirõivaste) alghinnast odavam väljamüük


välja naerma

kedagi, midagi (põhjalikult) naeruvääristama, naeru- ja pilkealuseks tegema


välja nuhkima

(salaja) jälgides, uurides, infot kogudes millelegi jälile saama, midagi teada saama


välja nuiama

peale käies, lunides midagi saama või saavutama


välja nuputama

mõtlemisega lahenduseni jõudma, midagi leiutama, välja mõtlema


välja nuuskima

uurides, otsides, infot kogudes midagi teada saama


välja nõiduma

justkui nõiaväel esile kutsuma või tekitama

midagi raskustega hankima, ära korraldama või teoks tegema


välja nägema

(inimese kohta:) teatud välimusega olema

teat. välimuse, väljanägemisega olema (EKSS)


väljanägemine

kellegi või millegi visuaalselt tajutav väline ilme või kuju

kellegi või millegi väline kuju, mida on võimalik näha


välja näitama

oma emotsioone või suhtumist näost, ilmest näha laskma


väljanäitus

käsitööesemete, aiasaaduste, sõidukite vms näitus, hrl laada vm rahvaürituse osana


väljaost

selle ostu sooritamine, mis kellelegi on ette nähtud, võimaldatud või tellitud


välja otsima

(otsides) lagedale tooma või välja valima


välja paiskama

endast hooga või pahvaku(te)na välja saatma


väljapaistev

teistest omasugustest märgatavalt parem, millegi poolest tähelepanuväärne

eriliste omaduste või tegudega tähelepanu äratav


väljapaistmatu

teiste (omasuguste) seas märkamatu, huvi mitte äratav


väljapanek

vaatamiseks, tutvumiseks väljapandud kunstiteosed vm esemed

selline väljapanek kindlat aega kestva üritusena

esemed, mis on kuhugi välja pandud, et inimesed saaksid neid vaadata


välja panema

(muuseumis, näitusel) vaatamiseks välja asetama


väljapeetud

teatud laadis lõpuni läbi viidud, teatud stiili, nõudeid vms kõrvalekaldumatult järgiv


väljapeetus

kinnipidamine teatud stiilist või eeskirjadest, kindlates piirides püsimine


välja pigistama

kellelegi survet avaldades midagi kätte saama


väljapoole

millegi piiridest välja või välimisele küljele


välja praakima

omadustelt, kvaliteedilt kõlbmatuna kellegi või millegi hulgast kõrvaldama


välja pressima

survet avaldades, sunni või ähvardusega midagi nõudma

sundides või ähvardades midagi nõudma või saama


väljaprint

arvutist paberile prinditud tekst, pildid vm info


välja printima

arvutisse sisestatud tekstist, pildist vm kujutisest printeri abil paberkoopiat tegema

printeri abil teksti või pilti paberile panema


välja puhkama

korralikult puhkama, jõuvarusid täiel määral taastama või koguma


välja puksima

mingist olukorrast, kuskilt sundides või tõrjudes eemaldama


välja purskama

midagi suure jõu ja hooga välja paiskama, endast eemale heitma

suure jõu ja hooga (joana) välja paiskuma


väljapääs

väljaminekut võimaldav koht või käik
koht, kust saab välja minna
majast või ruumist välja pääsemise koht


välja pääsema

kuskilt seest või mingist kinnisest kohast vabanema


väljapääsmatu

(seisundi, olukorra kohta:) millegi poolest lootusetu, ummikseisus olev


välja päästma

hädast, kitsikusest vm ebamugavast olukorrast pääseda aitama


välja rabelema

raskest või täbarast olukorrast või kuskilt, mingist kohast vaeva nähes, pingutades välja pääsema


välja rehkendama

tulemuseni, lahenduseni arvutama
arvutades mingit kindlat arvu leidma


välja rentima

midagi kokkulepitud tingimustel, tasu eest kellelegi kasutamiseks andma

oma vara teisele inimesele, asutusele või ettevõttele raha eest kasutada andma


välja rookima

midagi kuskilt täielikult eemaldama, millestki täielikult puhastama


väljaränd

vabatahtlik kodumaalt välismaale elama asumine


väljarändaja

vabatahtlikult elukohta vahetanud inimene endise asukohamaa suhtes


välja rääkima

(saladust) avalikuks, teatavaks tegema
(saladust) avalikuks, teatavaks tegema.


väljasaadetu

inimene, kes on vägisi, sunniviisil oma elukohast ära viidud, välja saadetud või ümber asustatud


välja saatma

sundkorras maalt lahkuma panema, pagendama

kui keegi <eki-highlight>saadetakse</eki-highlight> riigist <eki-highlight>välja</eki-highlight>, siis ta sunnitakse sealt lahkuma


välja selgitama

(andmete, tulemuste põhjal) kindlaks tegema, millestki teada saama


väljasopistus

selgroost, siseelundist vm kehaosast välja ulatuv või välja tungiv koht


välja sorteerima

sobivat või ebasobivat millegi (või kellegi) hulgast eraldama


väljaspool

millegi piiridest väljas või välimisel küljel


väljaspoole

millegi piiridest välja või välimisele küljele


väljaspoolne

väljaspool olev või asetsev
väljastpoolt tulev


väljaspoolt

millegi piiridest kaugemalt või välimiselt küljelt


väljastama

(hrl asutuse, ametniku kohta:) kellelegi midagi ametlikus korras andma

midagi vormistama ja kellelegi andma (näiteks viisat või passi)


välja suitsetama

suitsuga kuskilt välja ajama, lahkuma sundima (EKSS)


välja surema

lõplikult kaduma, mitte enam olemas olema


välja suretama

(pikaldaselt) ära hävitama, ära kaotama või välja tõrjuma


välja sõeluma

teatavate omaduste põhjal välja selgitama või valima


välja sõitma

sõites kuskilt lahkuma või (väljakutse peale) teele asuma


välja sülgama

suust sülitades järsku, hooga midagi välja laskma


välja tegema

kui sa <eki-highlight>ei tee</eki-highlight> kellestki või millestki <eki-highlight>välja</eki-highlight>, siis sa käitud nii, nagu neid ei oleks

kellelegi enda kulul jooki v. sööki tellima, teis(t)ele tellitava v. ostetava joogi v. söögi kinni maksma. (EKSS)


välja tirima

(kiskudes, sikutades) kusagilt, millestki välja või esile tõmbama või võtma


välja tooma

esitama, (rõhutades) esile tooma
esitama, esile tooma


väljatrükk

arvutist paberile prinditud tekst, pildid vm info


välja trükkima

arvutisse sisestatud tekstist, pildist vm kujutisest printeri abil paberkoopiat tegema

printeri abil teksti või pilti paberile panema


välja tulema

(täiel määral) esile või ilmsiks tulema
selgeks saama
selgeks saama, ilmnema
lõpptulemuse kohta (EKSS)


väljatõmme

õhu vm gaasi liikumine seadmest või siseruumidest välja

õhu vm. gaasi liikumine seadmest või siseruumidest välja (EKSS)


väljatõugatu

inimene, kes on ühiskonna mingist kooslusest välja tõrjutud, kõrvale jäetud või hüljatud


väljatöötamine

millegi loomine, koostamine või kujundamine (nt uuringute, katsetuste, läbimõtlemise ja arutamise teel)


välja ulatuma

kusagilt, millestki esile, ettepoole, väljapoole ulatuma


välja uurima

(andmete, tulemuste põhjal) kindlaks tegema, millestki teada saama


väljavaade

millegi teostumise (soodus) võimalus, millegi võimalik-olek (tulevikus)

kusagilt, millegi seest avanev vaade, vaatepilt (EKSS)


väljavaatetu

vähe häid saavutusi, tulemusi ennustav, tulevikuks lootust mitte andev, üsna lootusetu


väljavalik

valimine teatud hulgast või mitme võimaluse seast


välja valima

millegi või kellegi hulgast valikut ära tegema

kellegi või millegi hulgast valikut tegema


väljavalitu

isik, kes on teiste seast välja valitud, hrl mingi erilise rolli täitmiseks

mingi erilise rolli täitmiseks arvatud isik; erandliku saatuse, kõrge positsiooni v. erakordsete võimetega isik (EKSS)


väljavedu

kaupade ja teenuste müük välismaale, müüdud kauba vedu välisriikidesse

(kaupade, teenuste) väljavedu välismaale


välja venima

(riide, kehaosade kohta:) venides vormist välja minema (ja selliseks jäämagi)


väljaveoartikkel

teatavat liiki kaup või toode, mida veetakse riigist välja


väljaveokaup

välismaale veetav kaup, selle koguhulk ja väärtus


väljaveoluba

valitsusasutuse väljastatud dokument, mis annab õiguse teatud kaupa riigist välja vedada


väljaveotoll

väljaveetavate kaupade eest tasutav maks (EKSS)


välja vihastama

täielikult vihale ajama, väga vihaseks tegema


välja viima

teise riiki, välismaale viima või vedama


välja vingerdama

(ennast) raskest olukorrast või hädast päästma või pingutades pääsema, välja rabelema


välja viskama

mingist kohast, asutusest, kollektiivist vm lahkuma sundima, kuskilt ära ajama


välja võitlema

suure füüsilise pingutusega, heade võistlustulemustega või pika rääkimise, mangumisega midagi saama või saavutama


välja võluma

justkui nõiaväel esile kutsuma või tekitama

midagi raskustega hankima, ära korraldama või teoks tegema


väljavõte

dokumendi vm teksti mingist osast muudatusteta mahakirjutatud või kopeeritud tekst

lõik v. osa, mis on välja valitud suuremast tööst


välja võtma

kuskilt, millestki välja tõstma
kasutamiseks nähtavale, valmis võtma


väljavõtteline

(statistikas vm:) juhusliku valikuga tehtav


väljavõtukogum

(statistikas:) üldkogumist juhuslikult valitud osa

üldkogumi osa , mis on saadud juhuprintsiibil kindlat eeskirja järgides ning mille alusel tehakse statistilisi järeldusi üldkogumi kohta


välja õmblema

niidi või lõngaga teatud nõelapistetega mingit kujundit, mustrit, kaunistust õmblema


väljaõpe

selle käigus omandatud teadmised, oskused ja võimed

mingiks tööks või tegevuseks vajalike teadmiste ja oskuste õpetamine

õppimise v. harjutamisega omandatud teadmised, oskused, võimed


välja õpetama

kellelegi mingiks tööks või tegevuseks vajalikku haridust, vajalikke teadmisi ja oskusi andma


väljaõppelaager

(sõjaväelise õppelaagri või nt terroristide treenimise laagri kohta)


väljaõppinud

koolitatud, teatava hariduse, väljaõppe saanud


väljaöeldu

see, mida keegi (avalikult, otsekoheselt) ütles ning teised kuulsid


välja ütlema

teatavaks tegema, avaldama
teatavaks tegema, ära rääkima.


väljaütlemine

(avalikult, otsekoheselt) millegi ütlemine, oma suhtumise väljendamine


välja üürima

midagi kokkulepitud tingimustel, tasu eest kellelegi kasutamiseks andma

oma vara teisele inimesele, asutusele või ettevõttele raha eest kasutada andma


väljend

omaette tähendusega sõnapaar või sõnade rühm, terviklik tekstilõik või ütlus

sõnade ühend, millel on kindel tähendus. Väljendid on näiteks <eki-foreign>süda on paha</eki-foreign> ja <eki-foreign>ennast kokku võtma</eki-foreign>


väljendama

mõtet, tunnet või suhtumist edasi andma, hrl sõnadega välja üteldes, oma olekuga näidates vm viisil

mingit mõtet või tunnet sõnadega edasi andma

hrl. sõnadega (kõnes v. kirjas) midagi (kellelegi v. avalikult) teatavaks tegema (EKSS)


väljendamatu

selline, mida on võimatu (sõnades) väljendada


väljendtegusõna

sõnaühend, mis koosneb käändsõnast (vahel koos kaassõnaga) ja tegusõnast ning millel hrl on ülekantud, ainukordne tähendus (nt <eki-foreign>jutule võtma, tähele panema</eki-foreign>, <eki-foreign>hõlma alla pistma</eki-foreign>)


väljenduma

(mingil viisil, kujul) esile või ilmsiks tulema

esile v. ilmsiks tulema, märgatavaks saama


väljendus

mingi mõtte, tunde või suhtumise väljendamine või väljendumine (nt reaktsioonina, olekuga)


väljenduslaad

omapära, kuidas midagi väljendatakse (nt sõnadega, kunstis)


väljendusrikas

värvikalt, eredalt tundeid, mõtteid või nende varjundeid väljendav


väljendusvaene

vähe või mitte midagi väljendav
vähese mõjujõuga


väljendusviis

viis, kuidas midagi väljendatakse (nt sõnadega, kunstis)


väljendverb

tegusõna, mis koosneb käändsõna(de)st ja tegusõna(de)st


väljuma

(liiklusvahendi vm liikuva, sõitva asja kohta:) mingist asukohast, lähtepunktist teele asuma


välk

ereda valgussähvatusena nähtav võimas looduslik sädelahendus äikesepilves, pilvede vahel või pilve ja maapinna vahel

hele järsk valgus, mis tekib taevas äikese ajal


välklamp

lühikest valgussähvatust tekitav lamp või seda sisaldav valgusti, mida kasutatakse nt pildistamisel


välkrünnak

(sõjas, lahingus:) rünnak, mis toimub kiirelt ja ootamatult, üllatusena, ilma eelneva hoiatuseta


välksatama

(eredana, helklevana) korraks nähtavale tulema, hetkeks, järsku välkuma


Vällamägi

Eesti kõrguselt teine, kuid suhtelise kõrguse poolest kõrgeim mägi Haanja kõrgustikul


välp

(autonduses, tehnikas:) korraline vahemik kahe hooldusprotseduuri vahel


vältama

mingist ajamomendist alates üha edasi toimuma või esinema, teatava aja jätkuma


vältel

mingi ajaühiku väldates või millegi toimumise ajal

osutab ajavahemikule või ajale, mil midagi tehakse või toimub


välteline

(sõna kohta:) silbi või hääliku pikkusastmest, vältest tingitud või sellel põhinev


vältima

millegi eest kõrvale hoidma, midagi tegemast hoiduma

millegi v. kellegi ebameeldiva, ebasoovitava v. ohtliku eest kõrvale põikama, end selle eest hoidma, seda enese suhtes vältima


vältimatu

selline, mida ei saa vältida ega ära hoida, mis toimub meist sõltumata


vältus

mingi protsessi või sündmuse ajaline pikkus


vältuslik

(foneetikas, grammatikas:) silbi või hääliku ajalise pikkusega, kestusega seotud


vänderdama

kõikudes, otseteelt ühele ja teisele poole kaldudes liikuma

kohmakalt, ebakindlalt, kõikudes v. vääneldes, ka otseteelt ühele ja teisele poole kaldudes (edasi) liikuma (EKSS)


vänge

(tugeva toime tõttu) haistmis- või maitsmismeeli ärritav


vänt

mehe või isaslooma suguelund, mille kaudu väljub seemnevedelik

mehe kehaosa, mida ta kasutab seksiks ja selleks, et uriini välja lasta


väntorel

kantav mehaaniline muusikainstrument, mida mängitakse vänta käsitsi ringi ajades


värat

aias, müüris olev uks, mis võimaldab sisse- ja väljapääsu ning mida saab avada ja sulgeda

uks aia või müüri sees, kust inimesed (ja sõidukid) läbi pääsevad


värav

õnnestunud katse saata pall või litter üle väravajoone (EKSS)


väravaesine

värava ees olev ala (ka sportmängudes)
värava ees olev ala (EKSS)


väravavaht

(sportmängudes, nt jalgpallis või hokis:) mängija, kelle ülesandeks on takistada palli või litri sattumist väravasse

(sportmängudes:) mängija, kelle ülesandeks on takistada palli v. litri sattumist väravasse


väravpall

sportmäng, kus püütakse palli vastase väravasse visata kätega

sportlik mäng, kus üks võistkond püüab palli käega teise võistkonna väravasse lüüa


värbama

tööle, teenistusse võtma (hrl püsivale ametikohale)


värbrisla

hallika triipudega seljaga, valgete külgede ja kõhualusega ja sirge nokaga väike, Eestis läbirändav lind


värbräts

pruunika või hallika sulestikuga, sulgkõrvadega väike kakutaoline lind


värdjalik

moondunud või moonutatud, ebanormaalselt kole või hirmutav


värdjas

ulatuslike väärarenditega, hrl eemaletõukava või ehmatava välimusega olend


värelema

(hrl. leegi, leekide v. nende tekitatud valguse kohta); võbiseva leegiga põlema


värgendus

mingi täpsemalt määratlemata, ebamäärane asi, nähtus, tegevus vm


värihäälik

(foneetikas:) kaashäälik, mis moodustatakse keele vm hääldusorgani vibreerimisega (nt <eki-foreign>r</eki-foreign>)


värin

üldisemalt kartuse, erutuse, elevuse vms tundega ühenduses

digitaalsignaali tähenduslike hetkede lühiajalised mittekumulatiivsed variatsioonid oma ideaalsete ajapositsioonide suhtes


värisema

(keha, kehaosade kohta:) külmast, palavikust, ärevusest vm ärrituse tõttu tahtmatult kiiresti ja väikselt edasi-tagasi võnkuma

keha või kehaosade kohta: iseenesest väikseid kiireid edasi-tagasi liigutusi tegema, näiteks hirmu või külma pärast


väristama

midagi värisema panema, edasi-tagasi võnkeid, värinat tekitama

(külma, hirmu vm tõttu) värisema panema, värinat tekitama


värk

mingi (täpsemalt määratlemata, teadmata otstarbega) asi, tegevus, olukord, nähtus vm


värkvõrk

interneti kaudu omavahel ühenduses olevad seadmed, süsteemid ja rakendused, mis sensorite abil koguvad, töötlevad ja vahetavad infot ning täidavad koos mingeid ülesandeid


värsilang

värsijala värsirõhuta osa
nõrk silbipositsioon


värsimõõt

viis, kuidas värsis vahelduvad rõhulised (või pikad) ja rõhutud (või lühikesed) silbid, määrates selle pikkuse ja rütmi


värsirida

luuleteose rütmiline üksus (hrl rida), mis on värsimõõdu ja mõtte poolest suhteline tervik

luuleteose rütmiüksus (kirjapildis enamasti rida), mille suhteline iseseisvus avaldub meetrilises ja häälikulises korrastatuses, lauseintonatsioonilises ning tähenduslikus terviklikkuses


värsisepp

luuleharrastaja, algaja või vähem tuntud luuletaja


värsiteooria

luulekunsti käsitlev kirjandusteooria haru


Värska

alevik Võru maakonnas Setomaa vallas (Setomaal)


värske

(toiduaine kohta:) selline, mis on äsja või hiljuti saadud, püütud, valminud, valmistatud vms

selline, mis on hiljuti saadud ja seetõttu hea kvaliteediga


värskendama

(keha, vaimu) virgemaks, erksamaks tegema

dünaamilise muutmälu sisu korduv regenereerimine


värskendav

virgemaks, erksamaks tegev
toonust tõstev


värske veri

(uusi ideid, värskeid mõtteid kaasa toovate uute inimeste kohta)


värske õhu mürgitus

(tunde kohta, mis tekib pikast väljas, värskes õhus viibimisest või kauase seesolemise järel välja, värskesse õhku sattumisel)


värss

isane noor veis, kes on vasikaeast välja kasvanud


värsskõne

rütmil ja rõhkudel rajaneva ülesehitusega, rütmi ja rõhkudega seotud tekst, hrl luules


värten

pöörleva ketta ehk kedraga pulk lõnga ketramiseks ja korrutamiseks (voki eelkäija)


värtnakeder

hoogu andev pöörlev ketas lõnga ketramiseks kasutatava vahendi, hrl kedervarre küljes


värv

nägemismeelega tajutav keha omadus, mille määrab sellelt kehalt peegelduv või seda läbiv valgus

värvid, värvused on näiteks punane, roheline, kollane ja sinine


värvikas

eredate värvidega või paljude erisuguste värvidega


värvikirju

(läbisegi) mitut värvi
selline, kus on eri värve
mitut värvi


värvikoda

töökoda, kus vanasti värviti eeskätt kangaid, tänapäeval sõiduvahendeid


värvikombinatsioon

teataval viisil koos esinevate värvide korrastatud rühm


värvikuulimäng

sportmäng, kus vastasmeeskonda tulistatakse värvikuulidega ja tabamuse saanud mängija kõrvaldatakse mängust

sõjamäng, kus vastast tulistatakse värvikuulidega, tabamuse saanud mängija kõrvaldatakse mängust


värviline metall

mistahes metall peale raua ja selle sulamite


värvilint

kolmevärviline pael, mida korporatsiooni tegevliige kannab üle õla


värvima

mingit pinda, materjali vm värviga katma, immutama või töötlema


värvimeel

värvide, nende sobivuse, varjundite vms tajumise võime


värvimuusika

muusika, millega kaasnevad helide laadist olenevad valgus- ja värviefektid


värving

ühe ja sama põhivärvuse pisut erinev toon


värvipalett

näidiste kogu värvide, mustrite valimiseks (nt arvuti värvigraafika programmis)

värvivalik, värviskaala, erinevad värvid või värvitoonid


värvipasta

pasta konsistentsiga, pasta kujul kasutatav värv


värvipigment

organismides leiduv looduslik värvaine, mis annab koele vm värvuse


värvipitsat

kõrgtrüki põhimõttel jäljendit jättev vahend (EKSS)


värvipüstol

püstolikujuline seade värvi või laki pinnale pihustamiseks

tööriist värvi pritsimiseks viimistletavale pinnale


värvirikas

eredate värvidega või paljude erisuguste värvidega


värvitahvel

trükisele eraldi lisatud leht või lehekülg värviliste illustratsioonidega


värviteler

seade värvitelevisiooni saadete vastuvõtuks ja esitamiseks


värviteleviisor

seade värvitelevisiooni saadete vastuvõtuks ja esitamiseks (EKSS)


värvitemperatuur

füüsikaline suurus, mis iseloomustab kiirgusallika kiirguse spektraalset koostist


värviteraapia

värvide rahustava või ergutava toime kasutamine raviks


värvitoon

ühe ja sama põhivärvuse erinev nüanss, värvivarjund

teistest (spektri)värvidest eristuvana tajutav värv


värvitoonistik

kunstiteosel, ruumikujunduses vms valitsevad ja üldmuljet kujundavad peamised värvitoonid ja värvikombinatsioonid


värvitrükk

trükimenetlus, mille abil saadakse mitmevärvilised trükised


värvitu

ilma värvita, läbipaistev, (gaasi kohta ka:) nähtamatu


värvitunnetus

värvide, nende sobivuse, varjundite vms tajumise võime


värvivarjund

ühe ja sama põhivärvuse pisut erinev toon


värviõpetus

värvide füüsikalist määratlemist ja mõõtmist, samuti ka nende tekitamist ja toimet nägemiselundeile käsitlev teadusharu


värvohakas

kollakasoranžide õitega õlitaim (varem ka värvitaim) Vahemere maades, Aasias ja Aafrikas, üks vanimaid kultuurtaimi


värvus

nägemismeelega tajutav keha omadus, mille määrab sellelt kehalt peegelduv või seda läbiv valgus

värvid, värvused on näiteks punane, roheline, kollane ja sinine


värvusmuusika

muusika, millega kaasnevad helide laadist olenevad valgus- ja värviefektid


väsima

töö, pingutuse tõttu kehaliselt või vaimselt jõuetuks, rammetuks jääma, vaevatuks muutuma

kui sa <eki-highlight>oled väsinud</eki-highlight>, siis sul ei ole enam jõudu ja sa pead puhkama


väsimatu

selline, kes ei väsi, kelle jõud ja energia ei rauge


väsimus

kehalise või vaimse pingutuse tagajärjel tekkinud seisund, mis väljendub töövõime vähenemises, rammetuses ja jõuetustundes, väsinud olek

füüsilise või vaimse pingutuse tagajärjel tekkinud seisund, kus sa tahad puhata või magada

nähtus, mille korral tugevuspiirist väiksem pinge tekitab materjali pragunemist, kui talle mõjub muutlik koormus (EKSS)


väsimusmurd

ilma traumata tekkiv luumurd (nt suure koormusega treenival sportlasel)


väsinud

tööst, pingutusest vms jõuetu, puhkust vajav

selline, kes on palju tööd teinud ja vajab puhkust


väsitama

kelleltki pingutust nõudma ja jõudu võtma, nii et ta vajab pärast puhkust


västar

kisuliste harudega (pikavarreline) torkeriist kalapüügivahendina


väänakas

isemeelne, tõrges
sõnakuulmatu, üleannetu


väänama

midagi painutama või kõverdama (seda ühtaegu keerates)

jõudu kasutades midagi oma kohalt kangutama, kedagi asendit v. kuju muutma panema (EKSS)


väändkaal

torsioonvedru paindeelastsusel põhinev kaal


vääne

(tehnikatermin:) deformatsioon, mille puhul varda, võlli vms ristlõikepinnad pöörduvad üksteise suhtes paralleelselt


väänel

nõrgavarreliste ja ronitaimede (harunenud) niitjas kinnitus- ja ronivahend


väänik

isemeelne, tõrges või sõnakuulmatu, üleannetu inimene


väänkasv

nõrga, tuge vajava varrega roht- või puittaim, mille vars kasvab väändudes mingi toe ümber


vääntaim

humala, kassitapu vm. vääntaime rahvapärane nimetus (EKSS)


väär

rõdu kirikus lauljate, kuulajate või oreli paigutamiseks


vääramatu

selline, mida ei saa kõigutada ega ümber lükata, vankumatu, takistamatu


vääramatu jõud

ettenähtamatu, vältimatu olukord või sündmus, mille toimumise aega ja viisi ei saa lepingu sõlminud pooled kontrollida ega ära hoida (nt sõda, looduskatastroof)


väärastuma

ebaõiges, kahjulikus suunas arenema, rikutuks, valeks muutuma

vääralt arenema, vääraks kujunema (EKSS)


väärastus

kahjulik areng või muutus, halvaks peetav kõrvalekalle või moondus

rakkude või kudede ehituslik, biokeemiline vm. kahjustus (EKSS)


vääratama

õigest asendist kogemata välja minema, õigest suunast kõrvale või mööda sattuma


väärikas

austust äratav, lugupidamist väärt (ja seda tunnetav)

nii iseloomustatakse inimest, kelle sisemised eetilised, moraalsed, emotsionaalsed jm sundused on kõrgemad kui teistel


väärikus

inimese seisund, milles väljendub inimese enesehinnang ja tema ühiskonnapoolne väärtustamine


vääriline

millegi või kellegi väärtusele vastav, midagi või kedagi väärt olev


väärima

millegi või kellegi vääriline olema, midagi pälvima, ära teenima

piisavalt hea või halb olema, et millekski (kas kiituseks või kriitikaks) põhjust anda

millegi vääriline olema, midagi ära teenima


väärinfo

tahtmatult ebaõige info(rmatsioon), ekslik teave


vääring

riigi rahasüsteem ja selles rakendatavad rahamärgid


vääringusüsteem

riigisiseseid või riikidevahelisi raha- ja krediidisuhteid hõlmav korraldus


väärisgaas

lõhnatu, värvitu, looduses harva esinev madala reaktsioonivõimega gaas


vääriskivi

looduses harva ja väikestes kogustes leiduv mineraal või kivim (nt teemant, safiir, topaas), mida kasutatakse ehete valmistamiseks

looduses harva leiduv väärtuslik kivi, millega kaunistatakse ehteid

kristalne kivim, mida lõigatakse ja lihvitakse ehete jaoks


väärisoks

oks, mis on võetud paljundatavalt taimelt ja pandud kasvama teisele taimele


väärispuit

hästi töödeldav omapärase värvuse ja tekstuuriga puit, mida kasutatakse nt iluasjade, muusikariistade ja mööbli valmistamiseks

hästi töödeldav ning omapärase värvusega ja tekstuuriga puit


vääristama

miskit hinnalist lisades midagi väärtuslikumaks tegema


vääriti

valel moel, mitte õigesti
mitte nii nagu vaja, valel moel


vääritu

kõlblusnormidega vastuolus, hukkamõistu pälviv, nt ebaeetiline, ebaaus


väärjumal

paganlik jumal (ristiusu vm monoteistliku usundi seisukohalt)


väärkohtlemine

käitumine, mille eesmärk on teist inimest kontrollida ja allutada hirmu, alanduse, füüsilise või verbaalse rünnaku kaudu


väärnimi

vanemailt lapsele kanduv või abiellumise teel saadav nimi (eesti keeles eesnime järel)

nimi, mis tuleb pärast eesnime ja on teiste pereliikmetega sama


väärnähe

mingi moraalselt taunitav nähtus või ilming


väärt

hea, väärtuslik
hea
tähtis, vajalik
midagi v. kedagi vääriv


väärtegu

kergem õigusrikkumine, mille puhul karistusena on ette nähtud hrl arest või rahatrahv


väärtpaber

dokument, mis tõendab selle omaja (või esitaja) varalisi õigusi ja õigust saada sellelt tulu (nt aktsia, võlakiri)

dokument, mis tõendab nõude-, omandi- v. osalemisõigust (EKSS)


väärtpaberibörs

börs, kus kaubeldakse väärtpaberite ja välisvaluutaga


väärtus

hrl paljude inimeste, eriti asjatundjate (püsiv) hinnang asja, nähtuse või olendi positiivse või negatiivse tähenduse kohta

selline (konkreetne) asi (nt hoone, miljöö)


väärtusetu

selline, mida ei hinnata, millel pole (erilist) sisu ega väärtust


väärtuslik

millegi poolest kõrgelt hinnatud, suure väärtusega, sellisena tähtis, vajalik


väärtustama

(hrl abstraktsete asjade kohta:) midagi ühiskonnas, elus, maailmas kõrgelt hindama, püsivalt oluliseks, väärtuslikuks pidama

millelegi konkreetset (näiteks numbrilist) väärtust määrama


väärtusõpetus

filosoofia haru, mis käsitleb inimese hinnangulist suhtumist tegelikkusse


väärusk

vana traditsiooniline kohalik usk vastandatuna ristiusule vm maailmareligioonile

mis tahes muu religioon peale õigeks peetava usundi


väärõpetus

kellegi seisukohast ekslik, vale õpetus (hrl ühenduses usuliste tõekspidamistega)


väät

nõrk ja pikk, väänduv taimevars või võrse


väävel

kollane tahke mittemetall, keemiline element järjenumbriga 16


vääveldioksiid

värvitu, terava lõhnaga väga mürgine gaas, mis tekib vulkaanipurske, tikutõmbamise vms käigus


väävelkollane

ägedalt, teravalt kollane, väävli värvi kollane


väävelvesinik

mädamuna lõhnaga värvuseta väga mürgine gaas


väävliallikas

väävlirikkaid gaase eraldav, vulkaaniline allikas


väävlik

väävelkollaste viljakehadega, lehtpuude tüvedel ja kändudel kasvav seen

väävelkollaste viljakehadega, lehtpuude tüvedel ja kändudel esinev seen (Laetiporus sulphureus)


vöö

keha keskosa ümber kantav rõivaste kinnitamise ja kaunistamise vahend

rihm või pael, mida kantakse keha keskmise osa ümber, näiteks selleks, et pükse üleval hoida


vööde

vööna ümber Maa asetsev ekvaatoriga paralleelne pinna laiutine osa, millele on iseloomulikud sarnased looduslikud tingimused, hrl kliimavöötme või maastikuvöötme kohta (nt parasvööde)

imetajate ja lindude kehapiirkond, kus jäseme vaba osa seostub liigese abil kerega


vöödiline

triipe omav, triipudega, triibumustriline


vööd koomale tõmbama

oma kulutusi tublisti kärpima, vähesemaga läbi ajama


vööjoon

(kehal:) roiete ja puusade vahelise osa peenem koht


vöökoht

inimese keha keskmine, roiete ja puusade vaheline osa


vöökott

vöö küljes rippuv kott; vööl kantav kott (EKSS)


vöölane

Kesk- ja Lõuna-Ameerika napihambuliste imetajate sugukonna esindaja, kelle keha on kaetud kõva, sarvplaadikestest moodustunud rüüga

Kesk-  ja Lõuna-Ameerika napihambuliste imetajate sugukond, kelle keha katavad kilbistest vööd ja plaadid (Dasypodidae) (EKSS)


vöönd

mingite omaduste poolest ühtne, sageli midagi ümbritsev või ääristav ala

teatavate piirangutega või erirežiimiga piirkond või ala

paralleelselt loetav või kirjutatav radade rühm magnettrumlil või magnetkettal


vööndilisus

nähtuste või asjade paiknemine või ilmnemine vöönditena


vööritsema

ebaseaduslikku äri ajama, kokku ostma ning vaheltkasuga edasi müüma


vöörivisiir

avatav ja suletav osa parvlaeva esiotsas


vöörkoda

maja vm ehitise eesruum,välisukse ja sisemiste ruumide vaheline osa, nt tuulekoda või esik


vöörmünder

kiriku eestseisja ja pastori abiline varasemal ajal (hrl talupoegade hulgast)


vöörtääv

laeva külgi laeva esiotsas siduv pikendus


vööt

pikk ja kitsas riba või ala millegi pinnal, mis muust eristub hrl värvi poolest

muust pinnast erinevat värvi joon, näiteks riietel


vöötkood

kauba vm tähistamiseks kasutatav eri laiusega vöötidest koosnev märgistus, mida on võimalik vöötkoodilugejaga identifitseerida

kauba vm tähistamiseks kasutatav, eri laiusega vöötidest koosnev märgistus (EKSS)


vöötkoodilugeja

seade, mille abil saab vöötkoodi automaatselt identifitseerida

seade vöötkoodide lugemiseks ja nende teisendamiseks


vöötorav

Põhja-Ameerika idaosa lehtmetsade oravat meenutav näriline, kelle seljal on viis tumepruuni pikivööti


vöötrada

jalakäijate ülekäigukohta tähistav valgetest vöötidest koosnev märgistus

jalakäijate ülekäigukohta tähistav, valgetest vöötidest koosnev märgistus (EKSS)


vööümbermõõt

keha ümbermõõt vöökohalt
keha ümbermõõt vöö kohalt (EKSS)


vürfel

õnnemängudes kasutatav täppidega kuubik, mida veeretatakse ja siis pealmise tahu täppide arvu vaadatakse


vürts

peamiselt kuivatatud taimeosad, mida kasutatakse maitseainena


vürtsikas

ohtralt vürtsi sisaldav, tugeva, terava maitsega


vürtspaprika

kibedamaitselisse paprikasorti kuuluv taim, mille kaunataolist vilja tarvitatakse maitseainena


vürtspipar

pimendipuu poolvalminult kuivatatud viljad terava, pisut magusamaitselise maitseainena


W

ilmakaar, kuhu loojub päike (põhjast 90° vastupäeva)


w

eesti tähestiku võõrtäht (esineb üksnes võõrnimedes ja tsitaatsõnades)

vastav häälik võõrkeele hääldusreeglite kohaselt


Waldorfi kool

üks alternatiivpedagoogika põhimõtetest lähtuvaid koole (nt olulisel kohal on praktilised ja kunstiõppeained, õpilasi hrl numbriliselt ei hinnata)


Waldorfi pedagoogika

Rudolf Steineri alternatiivpedagoogika suund, mis lähtub antroposoofilise vaimuteaduse ja inimeseõpetuse põhimõtetest


waldorfkool

kool, mille õppekavas on omavahel põimunud intellektuaalne õppimine, kunts, draama, muusika ja liikumine


Wales

Ühendkuningriigi koostisosa Suurbritannia saarel


Walpurgi öö

öö vastu volbripäeva, 1. maid, mil uskumuse kohaselt nõiad käivad sabatil


wasabi

Jaapani mädarõika rohelisest juurest saadav teravamaitseline pulber või pasta, mida tarvitatakse maitseainena

teravamaitseline pulber, mis on valmistatud Jaapani mädarõikast


WC

spetsiaalne ruum urineerimiseks ja roojamiseks

ruum, kuhu sa lähed, et näiteks uriinist vabaneda


WC-paber

tualetis pühkimiseks kasutatav pehme paber

pehme paber, millega inimene tualetis oma tagumikku pühib

klosetis pühkimiseks kasutatav pehme paber


WC-pott

suur istmega anum tualettruumis
suur istmega anum WC-s


Wehrmacht

Natsi-Saksamaa relvajõudude nimetus 1935–1945


wifi

(juhtmevaba, raadiolainete abil toimiva internetiühenduse kohta)


WiFi

traadita andmeside võrgustik,mis kasutab kõrge sagedusega raadiosignaale andmete saatmiseks ja vastu võtmiseks lühikese vahemaa tagant


wok

vokitud, hrl vokkpannil valmistatud roog


workshop

lühiajaline õppevorm, kus asjatundja juhendab kokku tulnud huvilisi või sama eriala inimesi


wrap

õhukesse küpsetatud tainalehte mähitud või rullitud toit


WWW

internetis toimiv ja hüpertekstil põhinev elektrooniliste dokumentide ehk veebisaitide süsteem

mingi liinide või ühenduste süsteem, eriti internet


õa

ajavahemik, mil õppeasutuses toimub õppetöö

aeg aastast, mil koolis või ülikoolis toimub õppetöö


õde

tüdruk või naine oma vanemate teiste laste suhtes

tüdruk või naine, kellel on sinuga samad vanemad


õel

kellegi suhtes pahasoovlik ja kiuslik
seda väljendav


õelik

õele või õdedele omane või kohane
õele omaselt hoolitsev, osavõtlik


õelutsema

õel olema, õelusi ütlema
õel (sapine, mürgine) olema


õendusabi

hooldus ja põetus krooniliste haiguste ja puuete korral, kui inimene ei tule iseseisvalt toime


õeskond

naistest koosnev ametikaaslaste ring, naiste sõpruskond, selts vms kooslus

näit. korporatsiooni, nunnakloostri jne. naistest koosnev liikmeskond


õgard

inimene vm olend, kes sööb meeleldi ja palju, ablas sööja


õgima

rohkesti ja aplalt sööma
intensiivse tegevuse kohta


õgirakk

loomorganismi rakk, mis haarab haigestunud või organismile ebavajalikud rakud endasse ja seejärel lagundab nad täielikult


õhetama

(näo vm kehaosa kohta:) ärritusest, tunnetest, veretulvast punakana paistma ja kuumama

(inimese ihu v. mõne selle osa, eriti näo kohta:) veretulvast punakana v. punasena paistma ja kuumama (EKSS)


õhevil

elevil, ärevil, hrl millegi hea, põneva ootel


õhin

innustunud ja elevil olek, ind ja elevus


õhk

maakera ümbritsev gaaside segu, elutegevuseks vajaliku hapniku allikas

Maad ümbritsev gaaside segu, mida me hingame


õhkama

millestki vaimustuses olema, (ohates) millegi järele igatsema

end tundeliselt, igatsevalt väljendama; millegi v. kellegi järele igatsema, millegi v. kellegi poole püüdlema (EKSS)


õhkamine

igatsev kurtmine, tundeline eneseväljendus


õhkamismärk

püstkriipsust ja selle all olevast punktist koosnev kirjavahemärk (!), mis tähistab nt käsku, hoiatust, keeldu või imestust

(märk !) kasutatakse lause või sõna järel, et väljendada näiteks tugevat käsku, keeldu, soovi või üllatust


õhkima

lõhkeaine abil plahvatama panema, mingit rajatist vm purustama


õhkkond

mingis keskkonnas, kollektiivis jne. valitsev meeleolu


õhkkuiv

(hrl puitmaterjali kohta:) välisõhu käes kuivanud või kuivatatud, sellele vastava niiskusesisaldusega


õhkküte

küttesüsteem, kus soe õhk juhitakse torustiku abil soojusallika juurest teistesse ruumidesse


õhkpüss

õlalt laskmiseks mõeldud tulirelv, mille kuul väljub rauaõõnest suruõhu toimel


õhkravi

värske välis- või ruumiõhuga ravimine (hõlmab nt õhuvannide võtmist)


õhkrehv

sõiduki rehv, mille täiteks on õhk
rehv, mille täiteks on õhk


õhkrelv

spordirelv, mille kuul väljub rauaõõnest suruõhu toimel


õhkrind

õhu haiguslik sisaldumine kopsukelmeõõnes

olukord, mil õhk satub kopsust väljaspoole kopsukelmeõõnde


õhksilm

(kudumisel, heegeldamisel:) paremale vardale või heegelnõelale võetav lõngakeerd


õhksilmus

teat. silmus varraskudumisel ja heegeldamisel (EKSS)


õhku jääma

lahenduseta, vastuseta jääma, ebamäärases olekus püsima


õhku lendama

plahvatuse jõul purunema ja tükkidena üles paiskuma


õhkuma

mingit tunnet, meeleolu tugevasti ilmutama või levitama

ilma leegita põlema; tugeva kuumuse mõjul (punakalt) helendama


õhkutõus

(hrl lennuki kohta:) maapinnalt tõusmine ja lendama hakkamine


õhkvahe

ehituskonstruktsioonide vahele jäetav vahe (nt helitakistuse suurendamiseks, soojapidavuse parandamiseks)


õhkõrn

väga habras, kergesti purunev, murduv vms


õhtu

päeva lõpuosa (hrl umbes kella kuuest kuni magamaminekuajani)

õhtupoolikul toimuv koosviibimine vms (EKSS)


õhtueine

õhtune kerge söögikord
selle ajal söödav söök


õhtuhämar

õhtune hämar aeg enne ööpimeduse saabumist


õhtule jääma

tööst ja askeldustest vabanema, õhtust vaba aega veetma hakkama


õhtumaa

maailma osa, mis hõlmab tänapäeva Lääne-Euroopat, Ameerikat ja muid läänepoolseid maid


õhtumaine

lääneriikidest, hrl tänapäeva Lääne-Euroopast või Ameerikast pärinev, sealsele kultuurile omane

nii öeldakse Läänemaadesse puutuva kohta


õhtune

õhtul esinev, toimuv vms
õhtul toimuv või tehtav


õhtupoole

õhtupoolikul, õhtu poole jäävas päeva (või öö) osas


õhtupoolik

õhtune pool päevast (kuni hilisõhtuni)
õhtune pool päevast


õhtupoolikuti

(AEG) kõigil neil ajahetkedel, kui lõuna on läbi saanud ja õhtu pole veel alanud


õhtupoolne

ajaliselt õhtule lähemal olev, päeva õhtust poolt hõlmav


õhturiietus

pidulik riietus õhtusel peol vm üritusel kandmiseks


õhtusse jõudma

(päeva, päevaste tegemiste kohta:) lõppema, otsa saama


õhtusöök

õhtusel ajal söödav toit
õhtune söömine või söögiaeg
toit, mida süüakse õhtul
selle toidu söömine
eine, mida süüakse õhtuti


õhtutund

(õhtuse aja kohta)
õhtune tund, õhtune aeg


õhtuõpe

kõrgkooli õppevorm, kus õppetöö toimub õhtuti


õhuaken

(akna üla-, ala- või küljeosas asetsev) aknake ruumi tuulutamiseks

akna üla- v alaosas asetsev aknake ruumi tuulutamiseks (EKSS)


õhuelekter

atmosfääri elektriline olek ja sellest tulenev elektrinähtuste kogum


õhuhaigus

haiguslik seisund, mis tekib õhusõidul ning mis väljendub iivelduses, oksendamises ja peapöörituses


õhujõud

väeüksused, mis tegutsevad peamiselt õhus


õhukaitse

inimeste ja tähtsate objektide kaitsmine vastase õhurünnakute, rakettide vms eest ja vastase õhuründevahendite tagasilöömine või hävitamine

vastavad vahendid (nt õhutõrjeraketid, hävituslennukid, õhuseiresüsteem)


õhuke

selline, mille vastasküljed või vastaspinnad on üksteisele suhteliselt lähedal, väikese ristlõikepinnaga

selline, mille teineteise vastas olevate poolte või pindade vahel on väga lühike vahemaa


õhukindel

selline, mis õhku läbi ei lase, õhkupidav


õhukuiv

(hrl puitmaterjali kohta:) välisõhu käes kuivanud või kuivatatud, sellele vastava niiskusesisaldusega


õhulaev

õhust kergem jõuseadmega õhusõiduk, mis püsib õhus kerge gaasi tõstejõu toimel


õhulahing

võitlevate poolte lennukite õhus peetav lahing (eesmärgiks vastase lennuki(te) allatulistamine)

õhus toimuv lahing kahe konfliktis oleva osapoole vahel


õhulend

tõuke, viske, plahvatuse jõul läbi õhu liikumine


õhuline

(riide, rõiva kohta:) kerge, õhuke, lendlev


õhuluud

tööriist tänavate, aedade vms puhastamiseks peamiselt mahalangenud lehtedest


õhulõõr

(püstine) kanal või ava hoone vm ruumi õhuvahetuseks või tuulutuseks


õhumull

vedelikus, vedelas aines vm keskkonnas moodustunud väike õhukogum


õhumusi

žest, mida tehes puudutatakse sõrmedega oma huuli ja sirutatakse siis käsi (või käed) selle poole, kellele suudlus on suunatud


õhuniisuti

õhku niisutav seade
seade õhu niiskemaks muutmiseks


õhupeegeldus

optiline atmosfäärinähtus, mille puhul õhus nähakse kauge eseme hrl moonutatud, kiiresti muutuvat kujutist


õhupuhasti

seade, mis puhastab õhku lenduvatest ainetest, lõhnadest vms

seade siseruumides õhu puhastamiseks tolmust ja muudest osakestest


õhupüss

õlalt laskmiseks mõeldud tulirelv, mille kuul väljub rauaõõnest suruõhu toimel


õhuraudtee

järsult tõusev lühiraudtee, kus rööbastel liikuvaid vaguneid veetakse trossiga


õhureis

lennukiga sihtpunkti sõitmine, reis lennukil vm õhusõidukil


õhureostus

õhu kahjustamine või kahjustumine inimese tervisele ja keskkonnale ohtlike ainetega


õhurikas

(värske) õhuga, hapnikuga hästi varustatud

selline, kus on palju vaba ruumi, avarustunnet tekitav

nii öeldakse ruumi kohta, mis on täidetud värske õhuga


õhuruum

Maad ümbritseva gaasikihi, atmosfääri osa nt riigi territooriumi kohal

õhkkonna või atmosfääri osa, mis paikneb mingi riigi kohal


õhurõhk

ühe pinnaühiku (cm<eki-sup>2</eki-sup>, m<eki-sup>2</eki-sup>) kohal kuni atmosfääri ülemiste kihtideni ulatuva õhusamba kaalust põhjustatud rõhk


õhurünnak

lahing, kus üks lahingupool ründab õhust lennukitega vastase maasihtmärke


õhu-show

õhus toimuv vaatemäng, mis hõlmab nt õhusõidukite demo- või vigurlende või ka õhuakrobaatide, langevarjurite, purilendurite ja mudellendurite esitlusi


õhusoe

plusskraadides õhutemperatuur, õhu soe-olek


õhusoon

(putukatel, ämblikel jt lülijalgsetel:) torukesekujuline hingamiselund


õhustama

ruumi (värske, puhta) õhuga varustama, õhku (juurde) andma või värskega asendama


õhustik

valitsev meeleolu, miljöö, ümbrus
mingis keskkonnas valitsev meeleolu


õhusuudlus

žest, mida tehes puudutatakse sõrmedega oma huuli ja sirutatakse siis käsi (või käed) selle poole, kellele suudlus on suunatud


õhusõiduhaigus

haiguslik seisund, mis tekib õhusõidul ning mis väljendub iivelduses, oksendamises ja peapöörituses


õhutama

kedagi aktiivselt mõjutades mingile tegevusele vm. veenma, kutsuma v. ajama


õhutemperatuur

väliskeskkonnas, vabas õhus mõõdetav temperatuur

temperatuur, mida mõõdetakse õhust; õhu soojusaste


õhutransport

reisijate, kauba ja posti vedu õhu kaudu (EKSS)


õhutõrje

inimeste ja tähtsate objektide kaitsmine vastase õhurünnakute, rakettide vms eest ja vastase õhuründevahendite tagasilöömine või hävitamine

vastavad vahendid (nt õhutõrjeraketid, hävituslennukid, õhuseiresüsteem)

lahingutegevuse kogum, mille eesmärgiks on tagasi lüüa vastase lennuaparaatide rünnak


õhutõrjekahur

õhusihtmärkide tulistamiseks mõeldud tulirelv


õhuvahetus

õhu vahetumine, saastunud õhu asendumine puhtaga


õhuvann

välisõhus lamamine, magamine, liikumine (ka ravivõttena)


õhuvägi

väeüksused, mis tegutsevad peamiselt õhus


õide

(lillede, taimede kohta:) õitsema, õitsvasse olekusse


õieehtes

(lillede, taimede kohta:) õitsemas, õitsvas olekus


õiekas

rohkete õitega (peamiselt taimeliikide nimetustes)


õiekroon

(õistaimel:) kroonlehtedest moodustuv õiekatte ring, mis ümbritseb tolmukaid ja emakaid


õiekuu

aasta 5. kuu, põhjapoolkeral kolmas kevadkuu


õieline

(taime, õistaime liigi kohta:) õitsev, õit või õisi omav


õielumi

(puudel või põõsastel puhkenud (valgete) õite või neilt langevate õielehtede kohta)


õiemahl

õite meenäärmeist erituv magus vedelik, millest mesilased valmistavad mett


õiend

mingeid andmeid, asjaolusid kirjeldav ja kinnitav dokument


õiendama

pahameelt, rahulolematust sõnaliselt väljendama, midagi ette heites või õigustades seletama

seisukohta, fakti, arvamust jne õigeks tegema (EKSS)


õiendus

kirjalik või suuline selgitus, täiendus või vigade parandus


õiepung

(taimel:) hrl soomustega kaetud võsualge, millest areneb uus õis


õieraag

taime (pikk, peenike) osa, millega õis kinnitub taime varrele


õieti

(rõhutav üldlaiend:) alustab vastandavat väidet, pehmendab otseütlemist


õietolmuallergia

kõrreliste õietolmu toimel tekkiv ülitundlikkuse seisund


õietolmutera

(taimel:) tolmukas valmiv sugulise paljunemise kehake, õietolmu üks osake


õietupp

õiekatte väline ring, mis moodustub rohelistest tupplehtedest


õige

(omaduse vm määra, intensiivsust väljendavana:) üsna, küllaltki, (peaaegu et) väga


õigehääldus

õpetus kirjakeele õige häälduse normidest


õigekeelsus

normikohane kirjakeele tarvitamine, mis hõlmab eeskätt õigekirja ja morfoloogiat, mida õpetatakse koolis ning mida kasutatakse avalikus suhtluses, ameti- ja halduskeeles


õigekeelsussõnaraamat

normikohast kirjakeele tarvitamist suunav sõnaraamat


õigekiri

kirjalikus keeles kasutatav normikohane reeglite süsteem, mis hõlmab sõnakuju kirjapanekut

õpetus kirjakeele õigeist kirjutusnormidest: kuidas kasutada tähti, kirjavahemärke, tühikuid


õigekirjakorrektor

sõnade õigekirja kontrolliv arvutiprogramm


õigeksmõist

(kohtus:) mitte süüdi olevaks kuulutamine

(jumaliku teona:) patu eest saadava karistuse kustutamine ja süütuks kuulutamine


õigeks võtma

(asjaolude kohta:) tõele vastavaks tunnistama


õigemini

(osutab öeldu täpsustamisele:) täpsemalt, täpsemini


õigesti

õigel moel, nagu on õige, mitte valesti
ilma vigadeta


õigetpidi

õiges asendis, õigel moel, nii, nagu peab


õigeusk

Rooma riigi idaosas kujunenud ristiusu traditsioon, mis tähtsustab liturgilist jumalateenistust, müstilist kogemust ja kirikuelu järjepidevust apostlitest alates

kristliku religiooni suund, mis on levinud näiteks Venemaal ja Kreekas

Ida-Rooma riigi aladel kujunenud ristiusu põhisuundi, mille õpetus põhineb seitsme esimese kirikukogu seisukohtadel (EKSS)


õigeusu kirik

Rooma riigi idaosas kujunenud kirik, mis rõhutab liturgilist traditsiooni ja müstilist kogemust


õiglusetu

ilma õigluseta, üldiselt mitte õigekspeetav


õigupoolest

(rõhutav üldlaiend:) alustab vastandavat väidet, pehmendab otseütlemist


õigus

riigis seadustega kehtestatud õigusnormid, mille järgimist riik tagab

reeglite kogum, mille järgi peab mingis riigis käituma ja toimima

õigus kasutada arvutisüsteemis teatud objekte või operatsioone


õigusajalugu

õigusteaduse valdkond, mis käsitleb õiguse ajaloolist kujunemist


õigusakt

ametliku dokumendina esitatud õigusnormide kogum (nt seadus, määrus, otsus), mille järgimine on kõigile kohustuslik

võimukandja poolt väljaantav õigusliku reguleerimise vahend (näit. seadus, määrus, otsus), mille järgimine on kohustuslik (EKSS)


õigusalane

õiguse valdkonda kuuluv, õigust käsitlev või sellesse puutuv


õiguseleidja

(Eestis kuni 17. sajandi lõpuni:) kohtukaasistuja talupoegade seast


õigusemõistja

kohtunik vm õiguslike volitustega isik või asutus


õiguserikkumine

käitumine, mis eirab õigusnormide nõudeid ja on ühiskonnale ohtlik


õigusjärglus

õiguste ja kohustuste üleminek ühelt subjektilt teisele


õiguskord

riigi (või riikide liidu) õigusnormid
ühe riigi õigusnormide kogum (EKSS)


õiguslik

õigusaktidel põhinev, õigus(t)ega seotud


õigusnorm

riigi kehtestatud üldkohustuslik käitumisreegel, mille järgimine tagatakse riiklike mõjutusvahenditega

riigi kehtestatud käitumisreegel, mis on täitmiseks kohustuslik määramata arvule isikutele (EKSS)


õigusorgan

kohtuvõimu ja õiguskaitset teostav riigiasutus (nt riigikohus, maakohtud, ringkonnakohtud)


õiguspärane

kehtiva õiguskorra nõuetele vastav, õigusnormidega kooskõlas


õigussubjekt

(füüsiline või juriidiline) isik kui võimalik õiguslikus suhtes osaleja, teatavate õiguste omaja


õigustama

põhjendama või selgitama mingit (halba) tegu või käitumist

millelegi vastav v. millelegi vääriline olema (EKSS)


õigustamatu

selline, mis pole õigustatud, mida ei saa õigustada, õigustuseta


õigusteadus

süstematiseeritud ja korrastatud teadmised õiguse (õigusnormide) kohta

õiguse süstemaatiline teaduslik uurimine, õigusnormide sisu selgitamine


õigustus

õigustav asjaolu, selgitus või põhjendus

mingit tegu v. uskumust väljendav seletus


õigustühine

õiguslikult, seaduse seisukohast kehtetu


õigusvahemees

sõltumatu riigiametnik, kes aitab ennetada kollektiivseid töötülisid vm vaidlusalaseid probleeme, lahendada kodaniku, riigiasutuste ja ametiisikute vahelisi tülisid


õilis

loomulaadilt selline, kes hindab kõrgemaid väärtusi, aateid ja ideaale ning järgib neid oma tegudes, olles hrl suuremeelne ja omakasupüüdmatu

nii iseloomustatakse inimest, kes on oma olemuselt puhas, suuremeelne, kõrge vms


õilmitsema

(äritegevuse, majanduse vm valdkonna kohta:) aktiivses arengujärgus, heal järjel olema, hästi edenema, ladusalt toimima


õis

taime hrl silmapaistvaim erksavärviline osa, tema sugulise paljunemise organ

värviline osa taime küljes, mis tekib enne seemneid või vilju


Õismäe

asum Tallinnas Haabersti linnaosas, iseloomulike ringtänavate ja kõrgete paneelmajadega elurajoon


õistaim

hõimkond taimi, mille sugulise paljunemise organiks on õis

taim, mille kõige iseloomulikumaks tunnuseks on õis ja sellest arenev vili


õite

(omaduse vm määra, intensiivsust väljendavana:) üsna, küllaltki, (peaaegu et) väga


õitelumi

(puudel või põõsastel puhkenud (valgete) õite või neilt langevate õielehtede kohta)


õitsele lööma

(majanduse vm eluvaldkonna kohta:) heale järjele saama, hiilgeaega, kõrgtasemel olekusse jõudma


õitseline

inimene, kes endisajal öiti küla ühiskarjamaal hobuseid ja veohärgi karjatamas käis


õitsema

kui taim <eki-highlight>õitseb</eki-highlight>, siis selle õied on avanenud

vetikate või bakterite vohamine veekogus


õitseng

majanduse vm eluvaldkonna hiilgeaeg, kõrgtasemel olek, kiire edenemise ja arengu järk

olukord, kus majandus, äri, kultuur jm arenevad edukalt


õitsilind

kauni häälega laululind, tumepruuni selja ja valkjashalli kõhuga väike värvuline


õk

annab edasi (purjus) inimese luksumishäälitsust


õlak

sõjaväelase vormirõivastuse õlgadele kinnitatav eraldusmärkidega manus


õlakas

nii kirjeldatakse inimest, kel on laiad õlad


õlakehitus

õlgade kehitamine teadmatuse, nõutuse või ükskõiksuse märgina


õlalepatsutav

(ülemäära) semulik, üleolevalt heatahtlik


õlatunne

tunne, et tegutsetakse koos ja toetatakse üksteist


õlavöö

abaluust ja rangluust moodustuv skeletiosa


õlavööde

skeleti osad, mille kaudu ülajäsemed on ühenduses kere luudega


õlekott

õlgi täis topitud kott (hrl magamisasemeks)

õlgi täis topitud kott (hrl. magamisasemeks); kott õlgede jaoks


õlelill

õletaoliste õite või õisikutega rohttaim, mille õied kuivades ei muutu


õlgkatus

õlgedest tehtud katus
õlgedest valmistatud katus


õlgkollane

särava, kuldse varjundiga kollane, õlgede värvi


õlglill

korvõieline taim, mille õlgsed õied v. õisikud kuivades ei muutu


õlgsaviplonn

õlgedega segatud savist valmistatud ehituskivi (eriti Kesk-Aasia stepialadel)


õli

taimset või loomset päritolu, vees mitte lahustuv rasvalaadne vedelik

paks vedelik, mida saab taimedest või loomadest ja millega valmistatakse toitu


õlihape

rasvades esinev õlijas küllastumata rasvhape


õlijas

voolavuselt, läikelt vm omadustelt õli meenutav


õlikaalikas

sinakasroheliste lehtede ja eredate sinepikollaste õitega rohttaim, mida kasvatatakse õli- ja söödataimena


õlikivi

orgaanilisest ainest tekkinud kollakaspruun kuni mustjas põlev settekivim

pruun või must kivi, mida leidub Eestis maa sees ja millest toodetakse põhiliselt kütust, õli ja gaasi


õlikultuur

peamiselt taimeõli saamiseks kasvatatav taim (nt õlipuu, raps, päevalill)


õlikütus

naftast, ka põlevkivist toodetud vedelkütus


õlilind

Lõuna-Ameerikas elutsev öise eluviisiga, kajalokatsiooni abil orienteeruv lind, kelle poegi korjatakse õli saamiseks


õlimaal

õlivärvidega maalitud kunstiteos
õlivärvidega tehtud maal


õlimari

õlipuu väike piklik vili, mis toorelt on roheline, küpselt mustjas

väike roheline või must vili, millel on kivi sees ja millest tehakse õli


õlinaeris

rapsile lähedane kollakasroheliste karvaste lehtedega rohttaim, mida kasvatatakse õli- ja söödataimena


õline

õliga koos, sellega määrdunud
õli sisaldav


õlipistaatsia

Ees-Aasias kasvav väike puu või põõsas, mille vaigust saadakse tärpentini


õlipuu

peamiselt Vahemere maades kasvav igihaljas lehtpuu või -põõsas, mille vili on oliiv


õlisalvei

Lõuna-Ameerikast pärit punakate või valgete õitega taim, mille seemneid kasutatakse maitseainena ning tervist tugevdava vahendina

huulõieliste sugukonda salvei perekonda kuuluv taimeliik


õlitaim

taimeõli saamiseks kasvatatav kultuurtaim (EKSS)


õlitrükk

õlimaali reljeefseid pintslijälgi jäljendav värvitrükk


õli tulle lisama

asja hullemaks tegema, riidu suuremaks ajama


õliväli

maa‑ või veeala, mille alt toodetakse naftat


õlivärv

õlisideainet (värnitsat) sisaldav vedel või pastataoline värv


õlleankur

vaadikesekujuline puunõu õlle hoidmiseks


õllebaar

väiksem õllejoogikoht
baar, kus müüakse peamiselt õlut


õllemärg

vähese alkoholisisaldusega jook, mis on saadud tärkliserohket toorainet kääritades (Eestis hrl odralinnastest)

teraviljast tehtud jook, mis sisaldab alkoholi


õllepruul

õlle valmistaja (üksikinimene või pruulikoda)


õlleviha

pika väänduva varrega taim, mille õisikuid kasutatakse õlle valmistamisel


õmbleja

riideesemete valmistamisega tegelev inimene (ka elukutsena)


õmblema

niiti nõela abil riidest vm materjalist läbi pistes midagi ühendama, kinnitama, kaunistama

sel moel hrl mingit riideeset valmistama

niidi ja nõelaga midagi ühendama või kinnitama

niiti nõela abil riidest vm. materjalist läbi pistes midagi ühendama, kinnitama, kaunistama; sel moel hrl. mingit riideeset valmistama


õmblusateljee

tellimisel rõivaid kavandav ja valmistav õmblustöökoda


õmblusniit

hrl. õmblemiseks v. tikkimiseks kasutatav korrutatud mittevillane lõng (EKSS)


õnar

väike kausitaoline süvend või vaoke, madalamale või sissepoole kumerduv koht


õndlaauk

põlvetagune lohk või teisel pool küünarnukki asuv õnarus


õndraluu

selgroo lõpposa, mis koosneb 3–5 liitunud sabalülist


õndsalik

rahulik ja muretu, täiuslikult õnnelik
õnnetunnet tekitav või väljendav


õngejada

kalapüünis, mis koosneb pikast nöörist ja sellele umbes 1,5–2-meetriste vahedega kinnitatud söödaga õngekonksudest


õngekonks

nööri külge kinnitatav konks, kuhu pannakse sööt, õnge põhiosa

õnge põhiosa: nööri külge kinnitatav konks, kuhu pannakse sööt (EKSS)


õngekork

õngenööri külge kinnitatud kerge materjali tükike, mis hoiab õngekonksu parajas sügavuses (EKSS)


õngelatt

ritv, mille külge kinnitatakse või on kinnitatud õngenöör


õngelips

õngenööri ja -konksu vaheline peenem nöör, jõhv, peenike traat vms

lühike nöör, mille abil põhjaõng on kinnitatud õngeliini külge (EKSS)


õngeritv

kalapüügivahend, mille põhiosa on nööri külge kinnitatud konks, kuhu pannakse sööt


õngitseja

kuni 2 m pikkune röövkala, kel on lame keha, hiiglaslik pea ja väga lai suu ning kes elutseb Euroopa lääne- ja lõunaranniku meredes


õnn

rõõm ja sügav rahulolu oma olukorraga, õnnelik olek

see, kui sa oled rõõmus ja oma olukorraga väga rahul

ette teadmata loomulik fenomen, mis viib eduka või õnneliku tulemuseni


õnnekurg

kuni 12 kg kaaluv punase pealaega ja peamiselt valge sulestiku ja mustade sabasulgedega lind, kes elutseb Ida-Aasias


õnnekütt

seikleja, hea õnne peale mineja, juhustest kinni haaraja


õnnelaps

(inimese kohta, kel on õnne või kel elus hästi läheb)


õnnelik

millegi tõttu õnne tundev, rõõmus ja rahulolev


õnneloos

õnnemäng, kus esemelise või rahalise võidu annab ostetud loosi või pileti numbri kokkulangemine võidunumbriga

mäng, kus sa ostad pileti, mille peal on numbrid, ja kui sinu numbrid valitakse, siis sa võidad raha


õnnemaa

(kujuteldav) koht ja seisund, kus valitseb õnn, kus kõik on hästi


õnneratas

(loosimise, õnneloosi, ratast meenutava loosimisvahendi kohta)


õnnesoov

õnne ja edu sooviv pöördumine sünnipäeva vm erilise tähtpäeva puhul


õnnesoovikaart

post- või e-kaart õnnitluste edastamiseks


õnnestuma

(mingi toimingu, ettevõtmise või selle tulemuse kohta:) sellisel määral edukas olema, et võib rahule jääda

kui miski <eki-highlight>läheb korda</eki-highlight> või <eki-highlight>õnnestub</eki-highlight>, siis see läheb edukalt

(da-infinitiiviga seostudes:) mingit tegevust v. ülesannet tulemuslikult täitma, sellega toime saama (EKSS)


õnnestumine

hea, rahuloldava tulemuse saavutamine mingis toimingus, ettevõtmises


õnnetu

halvastimineku, lootuste nurjumise vms. tõttu rõõmutu ja kurb


õnnetuke

(kahetsevalt, kaasatundvalt, haletsevalt raskes olukorras olija, kellegi või millegi nigela, armetu, kehva kohta)


õnnetunne

rõõmu ja sügava rahulolu tunne, tunne, et oled õnnelik