jumalaga

sõna, mida sa ütled lahkudes, eriti siis, kui arvad, et ei näe teist inimest enam pikka aega


jumalaga jätma

lahkumissõnu lausuma, „head aega” vms ütlema


jumalagajätt

kellestki või millestki lahkumine, kellegagi või millegagi hüvasti jätmine, lahkumissõnade lausumine


jumalakartlik

jumalasse (vm pühadustesse) uskuv, mingit usku tunnistav või usukombeid täitev


jumalakartmatu

jumalat, usku ja usukombeid mitte tunnistav või neid halvustav


jumalakoda

kirik, palvela vms hoone, kus toimuvad kristlikud jumalateenistused


jumalakohus

keskaegne kohtupidamisviis, mille kohaselt süü või süütus tõestati liisuheitmise, loodusjõudude küsitlemise (tule-, veeproov) või kahevõitlusega


jumalalaps

(hrl lahkusuliste kasutuses jumalakartliku, uskliku inimese kohta)

(hrl. lahkusuliste kasutuses:) usklik jumalakartlik inimene


jumalale tänu

hästimineku, õnnestumise, vedamise puhul kasutatav ütlus


jumalaloom

(looma, linnu, putuka, inimese vm elusolendi kohta)


jumalamees

(vaimuliku, jutlustaja vms usuinimese kohta)


jumala pärast

(tungiva soovi, palve väljendamisel:) (mitte) mingil juhul


jumalasalgaja

see, kes eitab Jumala olemasolu või ütleb lahti oma usust Jumalasse ning religioossetest tõekspidamistest


jumalasulane

(vaimuliku, jutlustaja vm jumalasõna kuulutaja kohta)


jumalasõna

kristlik sõnum, seda sisaldav pühakiri või jutlus


jumalateenistus

hrl koguduse hoones peetav usutalitus, mis koosneb kindla järjestusega tegevustest (hrl palvetamine, jutlus, laulmine ja armulaud)

kindla tegevuste järjekorraga sündmus kirikus (laulude ja palvetega)

kogudusele peetav kindla tegevuste (palved, jutlus, laulud jne.) järjestusega usutalitus (hrl. kirikus)


jumalavallatu

jumalat või kirikutraditsioone mitte austav, üldlevinud moraali, kombeid trotsiv

jumalat mitte austav, mitte uskuv; autoriteete mitte arvestav.


jumalavili

(teravilja, ka muude viljade või üldse toidu kohta)


jumala õige

(möönva, kinnitava ütlusena:) täiesti õige, just nii (see on)


jumaldama

kedagi või midagi vaimustatult, piiritult imetlema, austama ja armastama, kedagi või midagi ülimalt meeldivaks pidama

vaimustatult, piiritult imetlema ja austama


jumalik

jumala(te)ga seotud või neist lähtuv, jumala omadustega


jumal paraku

väljendab kahetsust või kahjutunnet, ka imestust, meelepaha vms


jumal seda teab

(väljendab teadmatust, ebaselgust, kahtlust:) ei tea, pole teada, pole aimu


jumal temaga

(ütlus käegalöömise, ükskõikse suhtumise korral:) olgu pealegi, tühja kah


jumaluke

(esineb tunderõhulistes hüüatustes, väljendab ehmatust, imestust, üllatust, hädaldust vm)


jumbu

väike (vahva, tore) poiss, poisike või poisiohtu nooruk


jume

näo (või ihu) loomulik värvus
näonaha tekstuur ja värvus


jumekas

hea, terve ja värske jumega
terve ja värske jumega.


jumestaja

jumestamise asjatundja, jumestuse tegija

kosmeetika, paruka, võltshabeme vm abil välimuse muutja


jumestama

nägu või ihu kosmeetikavahendite abil ilmekamaks, kaunimaks muutma

enda nägu, silmi, ripsmeid, põski ja huuli värvide abil ilusamaks tegema

grimmi, ka paruka, võltshabeme jm. abil nägu teisendama, välimust muutma.


jumet võtma

valmis, korda saama, kuju võtma, kujunema (hakkama)


jun

(isikunime järel hrl poja eristamiseks isast:) noorem


junga

õpipoiss laeval, nooruk, kelle ülesanne on täita meeskonnaliikmete korraldusi


jupats

lühike inimene
(harva ka muu väikese olendi kohta)


jupitama

midagi (tükkideks, juppideks) lõikama või tükeldama


jupp

lühike, väike osa või tükk millestki suuremast, pikemast


jupsima

millegi keeruka või palju aega ja vaeva nõudvaga tegelema


jupstükk

mingi väike hrl uudne asi või detail, mingi masinavärgi osa, (naljakas) asjake või seade


jurama

tüütut, mõttetut, rumalat juttu ajama
õiendama


juriidiline

õigusaktidel põhinev, õigus(t)ega seotud


jurisprudents

süstematiseeritud ja korrastatud teadmised õiguse (õigusnormide) kohta

õiguse süstemaatiline teaduslik uurimine, õigusnormide sisu selgitamine


jurist

isik, kes on saanud erihariduse õigusteaduse alal

inimene, kellel on juriidiline haridus, näiteks advokaat või notar


jusshein

puisniitudel, niitudel, karjamaadel tihedaid mättaid moodustav hallikasroheliste harjasjate lehtedega kõrreline rohttaim

puisniitudel, niitudel, lodudel tihedate puhmikutena kasvav karedate harjasjate lehtedega kõrreline heintaim (Nardus stricta)


jussiiv

(grammatikas:) käskiva kõneviisi 3. pöörde vormist arenenud kõneviis, mis väljendab hrl kaudset käsku, vahendatust (nt <eki-foreign>meie mingu </eki-foreign><eki-foreign>magama</eki-foreign>; <eki-foreign>Mina tehku tööd ja sina muudkui passid</eki-foreign>)


justament

(rõhutab, tõstab esile, kinnitab midagi:) just, nimelt, täpselt, just nii


justkui

esineb sarnasusele osutavates võrdlustes, alustab võrdluse varjundiga lauseosa

võrdlustes: näitab, et miski sarnaneb millegagi, meenutab midagi või kedagi


justnimelt

(rõhutab, tõstab esile, kinnitab midagi:) just, nimelt, täpselt

näitab, et sa soovid mingit asjaolu eriti rõhutada


jute

troopilisest džuuditaimest saadav valkjashall kiud


jutlema

kellegagi kõnelema, mingil teemal mõtteid vahetama


jutlus

(hrl jumalateenistuse ajal peetav) vaimulik kõne


jutlustaja

jutluse pidaja, hrl. lahkusu vaimulik (EKSS)


jutt

pikk ja peenike märk millegi pinnal, mis eraldab, piirab või tähistab midagi

pikk ja peenike märk millegi pinnal, mis näeb välja selline: –––


jutti

üksteise järel, järjest, ühe hooga
ühe hooga, järjest tehtuna.


juttselg-kärnkonn

Euroopas elav heleda seljajutiga kärnkonn


jutuajamine

kellegagi (pikemalt) rääkimine, kõnelemine

see, kui kaks või enam inimest omavahel juttu ajavad, vestlevad


jutuhimuline

palju rääkida armastav, suure jutuga
selline, kes palju räägib


jutuhoog

seisund, mil inimene ohjeldamatult räägib


jutujoon

(jutustamisanni, ladusa vestlemise kohta)


jutujärg

järjekord vestluses, mõtete väljaütlemise puhk


jutu jätkuks

niisama, muu seas, hrl ütlusena mingi jutu, vestluse jätkamise kohta


jutukas

nii iseloomustatakse inimest, kes armastab rääkida


jutukõma

häälte, rääkimise kumedalt kostev heli
ebaselged (madalad) hääled


jutul lõpp

(öeldakse olukorras, kus mingi asi on otsustatud ning sellest enam ei räägita)


jutulõng

jutuajamine, vestlus (hrl selle alustamist märkivates väljendites)


jutumoor

palju rääkida armastav naine, kuulujuttude levitaja


jutumull

teksti sisaldav ovaal või kast koomiksis, karikatuuris, ekraanil vm (väljendab, mida keegi mõtleb või ütleb)


jutumärgid

kahepoolsed kirjavahemärgid, mida kasutatakse nt otsese kõne, tsitaatide või pealkirjade eraldamiseks muust tekstist

eristavad tekstis näiteks pealkirju või kellegi suuliselt öeldud sõnu (märk „ ”)

(hrl. "  ") otsese kõne, tsitaatide, pealkirjade jm. eraldamiseks muust tekstist


jutumärkides

(osutab, et öeldut tuleb võtta vastupidises tähenduses)


jutupaunik

sõnaohter, väga jutukas inimene, kes sageli räägib tühjast-tähjast


jutupunkt

põhipunkt (nt teema, seisukoht, argument), mida kasutades saab üles ehitada esinemise, sõnavõtu või arutelu


juturaamat

ilukirjanduslik proosateos, nt romaan, novell, jutustus, näidend


juturobot

arvutiprogramm, mis matkib inimese arukat suulist või kirjalikku vestlust (nt klienditeenindaja rollis)


jutusaade

peamiselt sundimatut jutuajamist edasiandev saade (veebis, televisioonis vm)


jutusoon

(jutustamisanni, ladusa vestlemise kohta)


jutustama

mingit sündmust või lugu vabas vormis (teistele) rääkima

mingit sündmust v. (väljamõeldud) tegevustikku vabas vormis (suuliselt v. kirjalikult) teatavaks tegema; millestki teis(t)ele kõnelema.


jututuba

veebilehekülg internetis, kus osalejad saavad suhelda reaalajas

Internetis paiknev suhtluskanal, mis võimaldab osalejatel üksteisele reaalajas teksti saata ja saadud tekstile vastata (EKSS)


jututuhin

seisund, mil inimene ohjeldamatult räägib


jutuvadin

kiire elav rääkimine
vadistav kõne v. vestlus


jutuvestmine

millestki jutustamine, juttude rääkimine


juubel

tähtpäev, mil täitub nulliga, harvemini viiega lõppev arv (nt 30, 50, 75) aastaid kellegi sünnist, millegi asutamisest või mingi sündmuse toimumisest

päev, mida tähistatakse, kui kellegi sünnist või millegi toimumisest möödub teatud arv (näiteks 50, 100) aastaid

tähtpäev, mida tähistatakse hrl. ümmarguse aastaarvu möödumisel isiku, asutuse, organisatsiooni sünnist v. tegevuse algusest v. mingi sündmuse toimumisest


juubelisünnipäev

sünnipäev, mil tähistatakse kellegi või millegi hrl ümmargust tähtpäeva


Juuda

ajalooline maa-ala Palestiina mägises lõunaosas, praegu Iisraeli ja Jordani Läänekalda lõunaosa


juudaline

leebe kirumissõna, mida kasutatakse millegi või kellegi üle pahandades, midagi taunides, harvemini imestuse või üllatuse korral


juudasitt

endisaegadel lahtisti ja rahustina tarvitatud, tänapäeval vürtsina kasutatav tugevalõhnaline kollakaspruun aine, mida saadakse teatud vaiguputkelt


Juuda suudlus

(alatu ja reetliku käitumise või silmakirjalikkuse kohta)


juudavaik

endisaegadel lahtisti ja rahustina tarvitatud tugevalõhnaline kollakaspruun raviaine (EKSS)


juudijuubel

sünnipäev, mil vanust näitab kahest ühesugusest numbrist koosnev arv (nt 33, 55)


juudivaenulik

juutide vastu suunatud või nende suhtes agressiivselt meelestatud


juugend

19. ja 20. sajandi vahetusel Euroopa dekoratiiv- ja tarbekunstis ning (sise)arhitektuuris valitsenud stiil, millele on iseloomulikud grotesksuseni iselaadne siluett, nihestatud proportsioonid, mänglev joon ja stiliseeritud taimornament


juugendstiil

XIX sajandi lõpus ja XX sajandi alguses Euroopas levinud kunstistiil, millele on iseloomulikud grotesksuseni iselaadne siluett, nihestatud proportsioonid, mänglev joon ja stiliseeritud taimornamentika


juuksed

juuksekarvade kogum, (kõik) juuksekarvad inimese peas


juuksed tõusevad püsti

(suure hirmu või ärrituse pealetuleku ja tundmise kohta)


juukseharjas

(lühikesed) püstised harjasetaolised juuksed


juukseid püsti ajama

suurt hirmu või viha tekitama
kedagi ehmatama või ärritama


juuksekarv

üks inimese peanaha üla- ja tagaosas kasvavatest pidevalt pikenevatest niitjatest karvadest


juuksekarva küljes rippuma

hädaohtlikus või väga ebakindlas olukorras olema


juukseklamber

(kaunistav) klamber soengu kinnitamiseks


juuksekrunn

pealaele või kuklasse kokkukeeratud juuksed või juuksepalmik


juukselõikaja

oskustöötaja, kes lõikab juukseid ja teeb soenguid

inimene, kelle töö on lõigata juukseid ja teha soenguid


juukselõks

väike lõks või klamber juuste soengusse sättimiseks


juuksemask

juuksehoolduses juustele määritav (tervendav vm) aine

juukseid kaitsev, niisutav ja juustele elujõudu andev kosmeetiline toode


juuksemood

juuste kandmise või soengusse seadmise üldine laad


juuksepalsam

šampooniga pesemise järel juustele kantav vedel aine, mis neid pehmendab ja tervendab

vedel aine, mida sa määrid pärast pea pesemist juustesse, et need oleksid pehmemad ja tervemad

palsam juuste pehmendamiseks vms. (EKSS)


juuksepannal

klambritaoline pannal juuste patsi seadmiseks


juuksla

spetsiaalselt sisustatud tööruumid juukselõikuseks, soengute tegemiseks ja ka muudeks ilutoiminguteks


juuksur

juuksla töötaja, kes lõikab juukseid, teeb soenguid, ajab habet jne


juuksuritöökoda

spetsiaalselt sisustatud tööruumid juukselõikamiseks, soengute tegemiseks, habemeajamiseks jne (EKSS)


juuli

aasta 7. kuu, põhjapoolkeral teine suvekuu


juuni

aasta 6. kuu, põhjapoolkeral esimene suvekuu


juunior

(isikunime järel hrl poja eristamiseks isast:) noorem

noorte ja täiskasvanute vahelisse vanuseklassi kuuluv sportlane(EKSS)


juur

taimede tugev, jäme maa-alune vars, mille kaudu taim toitub

(elundi) kinnitumisosa, (kehaosa v. elundi) kinnitumis- v. ühinemiskoht (EKSS)


juura

keskaegkonna ehk mesosoikumi keskmine, triiasele järgnev ja kriidile eelnev ajastu ning ladestu

keskaegkonna teine ajastu ning ladestu (EKSS)


juurde

millegi (või kellegi) vahetusse lähedusse, hästi lähedale

(RUUM) vahetusse lähedusse, täiesti lähedale


juurdeehitis

olemasoleva hoone külge hiljem ehitatud osa (EKSS)


juurdekasv

(majanduses, ühiskonnas:) millegi hulga või koguse suurenemine, millegi lisandumine (hrl väljendatud arvuliste näitajatega)

millelegi juurde lisanduv suurus, hulk vm.


juurde kasvama

kasvamise teel lisanduma, kogult või koguselt suurenema


juurde liitma

lisaks, täienduseks juurde panema, nt mingile summale teatud arvu lisaks liitma


juurde lisama

mingit täiendavat osa juurde, lisaks panema


juurdelõikus

tekstiilmaterjalist, nahast vms detailide väljalõikamine


juurde märkima

kuhugi, millegi juurde lisaks, lisainfona kirja panema


juurdepääs

võimalus mingisse kohta minna, kuskile ligi või sisse pääseda


juurdeveoraudtee

millegi (nt sadama) juurde viiv raudtee kauba vm veoks


juurde võtma

olemasolevale midagi lisaks võtma
kehakaalu suuremaks muutma


juurdleja

inimene, kes loomuldasa asjade üle pikalt ja põhjalikult mõtleb


juurdlema

põhjalikult, asja sisusse tungides millegi üle pikalt mõtlema, mingeid asjaolusid sügavalt kaaluma


juurdlus

menetlus seadusrikkumise, kohtuasja, õnnetuse vms põhjalikuks uurimiseks, tõendite, asjaolude ja asjaga seotud isikute selgitamiseks

kriminaalasja uurimise esialgne etapp tõendite, asjaolude, isikute jm selgitamiseks


juuremugul

mõnede taimede (nt daaliate ja käpaliste) juure lihakas toitainerikas jämenenud osa


juures

kellegi või millegi vahetus läheduses, hästi lähedal


juuresolek

mingi sündmuse juures olemine, kuskil kohapeal viibimine


juurest

millegi (või kellegi) vahetust lähedusest, hästi lähedalt


juurestik

taime juured kogumina
taime juurte kogum, juurte süsteem


juuretis

rikkalikult mikroorganisme sisaldav käärinud aine, mida tarvitatakse käärimise tekitamiseks (nt leiva küpsetamisel)

rikkalikult mikroobe sisaldav käärinud aine, millega kutsutakse esile käärimine


juurevõsu

juurel asetsevast lisapungast tekkinud võsu


juurikas

taimede tugev, jäme maa-alune vars, mille kaudu taim toitub


juursõna

sõna, mis koosneb ühest lihttüvest (nt <eki-foreign>vana, ela</eki-foreign>/ma)


juus

juuksekarvade kogum, (kõik) juuksekarvad inimese peas


juuspeen

väga väike, habras või väga väikese läbimõõduga


juustukook

tort, mille täidise põhikomponent on toorjuust


juustuvadak

piimast pärast kalgendunud piimavalgu eraldamist järele jääv rohekaskollane vedelik (juustu valmistamise kõrvalsaadus)


juut

vanaheebrea rahvast lähtunud, laialipillatult paljudes maades elava judaismi tunnistava rahva liige

vanast Iisraelist pärineva ja teatud ühist usku järgiva rahva liige


juutuuber

inimene, kes postitab ühismeedia keskkonda YouTube regulaarselt omatehtud videoid ja kogub nendega tuntust


juveelikauplus

väärismetallist esemetega (eeskätt ehetega) kauplev ettevõte


jõeforell

forell, kes elutseb Euroopa, Väike-Aasia ja Põhja-Aafrika jahedates jõgedes, meriforelli mageveevorm

Euroopa, Väike-Aasia ja Põhja-Aafrika jahedates vetes elav meriforelli mageveevorm (EKSS)


jõehobu

suur jässakas paksu palja nahaga taimetoiduline imetaja Aafrika magevetes

paksu nahaga väga suur loom, kes elab Aafrikas vee ääres


jõekoold

jõesängist eraldunud looge, milles on hrl järv või soo


jõekoole

madalaveeline, jalgsi või sõidukiga läbitav koht jões


jõekäänak

käänukoht jões, jõe kõverus
sellest piiratud ala


jõesete

vooluvee toimel jõeorgudes kuhjunud, uhteline sete


jõesuue

jõe suubumiskoht merre, järve või teise jõkke

jõe suubumiskoht merre, järve v. teise jõkke; jõe alamjooksu viimane osa (EKSS)


jõesäng

jõeoru sügavaim osa, milles voolab jõe vesi


jõevähk

jõgedes ja järvedes elutsev suurte sõrgadega koorikloom, kes liigub jäsemeid kasutades pea ees, ujub aga tagurpidi, saba ees


Jõgevamaa

maakond Ida-Eestis Mandri-Eesti keskpunkti ja Peipsi järve vahel


jõgi

mööda pikka kitsast süvendit voolav veekogu

pikk ja lai veekogu, mis voolab tavaliselt merre

looduslik vooluvesi, mis maapinna kallakuse tõttu voolab püsivalt tema enese kujundatud süvendis


jõgitilder

veekogude kaldail pesitsev lõokesesuurune pruunikas-valge lind


jõhker

toorelt kuri, vägivallatsevalt julm, häbematult või hoolimatult käituv


jõhvpeen

väga väikese läbimõõduga, (pikk ja) peenike kui looma lakakarv


jõledus

hirmuäratav, kole või kohutav asi, tegu vm


jõlkuma

kuskil ilma kindla sihita viibima või liikuma, niisama logelema


jõllitama

silmi jõlli ajama; jõllis silmadega ainiti vahtima


jõmin

häälte, rääkimise kumedalt kostev heli
ebaselged (madalad) hääled


jõmm

suur tüse jässakas mees
matslik, mühaklik mees


jõmpsikas

väike laps (mõnevõrra sagedamini poisi kohta)


jõnk

jämeda olekuga, mõistmatu, hoolimatu või järsk


jõnks

lühike järsk liigutus, tõmme või tõuge
suhteliselt lühike kõrvalekalle


jõnksatama

sel viisil (äkki) liikuma hakkama või seisma jääma


jõnksuline

konaruste, kühmudega kaetud, mitte tasane

(äkilisi) pöörakuid sisaldav, mitte ühtlane


jõnksuma

korduvaid lühikesi järske liigutusi, tõmbeid või tõukeid tegema


jõnksutama

jõnksukaupa liigutama
järskude liigutustega kõigutama


jõrisema

rahulolematust või pahameelt väljendama, millegi üle nurisema


jõristama

ühtlaselt põrisevat jämedat heli tekitama


jõud

see, mille abil sa suudad või jaksad midagi teha


jõudeaeg

aeg, mil seade on voolu all, kuid mitte kasutuses


jõudehetk

tööst, tegevusest vaba hetk, (lühike) puhkeaeg


jõudeinimene

mittetöötav, tööst vaba inimene, (pidevalt) jõude elaja


jõudma

(ajaliselt) midagi teha saama või suutma

vaimselt v. moraalselt jaksama, suutma (EKSS)


jõudne

kiiresti ja hästi edenev, hea hooga liikuv või arenev, kiire ja edukas


jõudsalt

kiiresti, edukalt, paremuse poole liikudes või muutudes (nt kasvades, lisandudes)


jõudu katsuma

võisteldes selgitama, kes on parem, tugevam vms


jõuduma

kui miski <eki-highlight>edeneb</eki-highlight>, siis see läheb nii, nagu soovitud


jõudumööda

vastavalt oma jõule, võimetele, võimalustele


jõuetu

ilma jõuta või vähese jõuga, nõrk (ja väsinud), seetõttu mitte võimeline midagi sooritama


jõujook

organismi tugevdav ja jõudu taastav jook


jõujooned

mingite jõudude omavaheline suhe, jõudude vahekord


jõuk

hrl pahategudega seotud inimeste rühm, seadusvastaselt käituv kamp


jõukas

rohkesti raha ja varandust omav
selline, kellel on palju raha ja vara


jõukatsumine

tugevama või võimekama kindlaks tegemine (hrl võistlemise, võistluse kohta)


jõukohane

jõule, võimetele või võimalustele vastav


jõukur

inimene, kel on palju raha, rikas inimene


jõukus

seisund, mille korral inimesel on palju raha ja vara


jõuline

suure intensiivsuse, tõhususe või mõjujõuga


jõulud

pühadeaeg 25.–27. detsembril, mil ristiusu kirikus tähistatakse Kristuse sündimist

eesti rahvakalendris talvise pööripäeva tähistamise periood (21. detsember – 7. jaanuar)

kristlik püha 24.–27. detsembril, millega tähistatakse Kristuse sündi

kristlik püha 25., 26. või 27. detsembril


jõulukaktus

lapikute lülidega varte ja lillakaspunaste õitega kaktus, Eestis toataimena

meil toataimena kasvatatav lillakaspunaste õitega lülikaktus (Zygocactus truncatus)


jõulukalender

24 aknakesega kalender, milles on iga jõulueelse päeva jaoks maiustus


jõulukuu

aasta 12. kuu, põhjapoolkeral esimene talvekuu


jõulukuusk

jõuludeks tuppa või linnaväljakule üles seatav ning ehete ja küünaldega ehitav kuusk


jõulumees

hrl pika valge habemega vanamees, kes jõuluõhtul kinke jagab

pika valge habeme ja punase mantliga vana mees, kes jõulude ajal kinke jagab


jõulutoit

jõulude ajal traditsiooniliselt valmistatav toit

jõuludeks valmistatud, jõulude ajal söödav toit


jõulutäht

troopikas kasvav tumeroheline põõsas või madal puu, mille ülaosas on tähte meenutavad erepunased, kollased või kreemikad lehed, Eestis toataim

(Euphorbia pulcherrima) troopiline Ameerikast pärit taim, mille kollaseid õisi ümbritsev kõrglehtedest krae võib varieeruda erinevates värvitoonides, sageli punane, roosa või valge


jõuluöö

jõuluõhtu ja esimese jõulupüha vaheline öö, öö vastu 25. detsembrit (kristlaste jaoks Jeesuse sündimise öö)


jõumasin

masin, mis muundab mingit liiki energiat teise masina käitamiseks sobivaks energiaks (nt aurumasin, elektrimootor, hüdroturbiin)


jõumees

väga tugev, suure jõuga mees (hrl maadleja või tõstja kohta)


jõunatuke

väga väike, hrl ebapiisav määr füüsilist jõudu


jõupingutus

jõu kokkuvõtmine, pingutamine
jõu kokkuvõtmine


jõuproov

tugevama või võimekama kindlaks tegemine (hrl võistlemise, võistluse kohta)


jõurama

möirgama, rämedalt lõugama
valjusti põrisevat häält tegema


jõusaal

mitmesuguste treeninguseadmetega sisustatud ruum jõuharjutuste sooritamiseks

ruum või hoone, kus on seadmed, millega saab oma keha treenida

mitmesuguste treeninguseadmetega, jõuharjutuste sooritamiseks sisustatud ruum (EKSS)


jõutreening

lihaseid tugevdav ja jõudu suurendav treening


jõuvahekord

mingite jõudude omavaheline suhe, jõudude vahekord


jõuvaru

kellegi olemasolev jõud, eluks, toimimiseks kasutada olev jõud


jõuülekanne

mehaanilise energia ülekanne jõuseadmelt töömasinale

energia ülekanne jõuseadmelt töömasinale; vastav(ad) mehhanism(id)


jäde

arengu jooksul tähtsuse kaotanud elundi alge


jäide

allajahtunud vihma- või udupiiskade jäätumisest tekkiv (õhuke) jääkiht maapinnal ja esemetel


jäik

(materjali, eseme kohta:) selline, mis ei anna painduma (püsiva omadusena)

(liigeste kohta:) selline, mis ei liigu, mis ei lase kehaosa painutada


jäine

jääst koosnev või jääga kaetud, jäätunud (mitte veekogu kohta)


jäledalt

eemaletõukavalt, vastumeelsust või vastikust tekitavalt


jäledus

vastumeelne, eemaletõukav, vastik või kole asi, tegu vm


jälestama

vastumeelseks, eemaletõukavaks või vastikuks pidama


jälestusväärne

väga vastik, selline, mis on jälestamist väärt


jälg

inimese, looma või sõiduki liikumisest või seismisest tekkinud märk, rada või süvend maas, lumes vm

märk, mille inimene, loom või sõiduk on mingile pinnale jätnud

tundemärk millegi olemasolust, esinemisest, toimumisest


jälgi ajama

jälgi mööda järgnema, nii kedagi taga ajama

millegi uurimiseks v. selgitamiseks fakte ning andmeid otsima ja koguma


jälgima

midagi või kedagi (liikuvat) pilguga saates vaatlema, ainiti silmitsedes uurima

millegi arengut, käiku, tegevust, seisundit pidevalt vaatlema, kontrollima (sellega kursis olemiseks, uurimiseks, teadmiste täiendamiseks jne.)


jälile jõudma

midagi varjatut avastama või paljastama, kedagi (teolt) tabama


jälitama

taga ajama, (luurates, nuhina) kannul käima

vaenulikult, jälitades (kestvamalt, pidevamalt) kiusama


jäljendama

mingi eeskuju, mudeli vm põhjal kedagi või midagi järele tegema

kedagi (kas pilgates v. sarnaneda püüdes) matkima, imiteerima, järele aimama v. tegema


jäljetu

selline, millest pole jälge, pole mitte midagi teada või säilinud


jälk

tugevat vastikustunnet tekitav, eriti vastik või tülgastav


jälkus

sellist tunnet tekitav asi, tegu, nähtus vms


jälle

näitab, et samasugune tegevus või olukord on juba varem toimunud või olnud


jällenägemine

uuesti kokku saamine (hrl pikema ajavahemiku järel)


jällenägemiseni

lahkumisel öeldav sõna (kui eeldatakse, et kohtutakse jälle)

sõna, mida sa ütled, kui lahkud kellestki ja eeldad, et te kohtute jälle


jäme

laiuselt suur, suhteliselt suure ümber- või läbimõõduga

suhteliselt suure läbi- või ümbermõõduga

paljudest tihedasti asetsevaist üheliigilistest esemetest või osakestest koosnev


jämedateraline

suuremõõtmelistest osakestest koosnev, suurte (hõredate) teradena esinev


jämedatoimeline

jämeda, koreda koega, mitte peen või ühtlaselt sile


jämekoomiline

labasevõitu, lihtsakoeline ja pisut maitselage


jäme ots

juhtimine, võim
juhtiv seis, parem seis, eelisseisund


jäme sool

jämeda jahvatusega, jämedateraline (puhastamata) sool

suurte kristallide ja hallika värvusega söögisool


jändama

keeruka või palju vaeva ja aega nõudvaga tegelema

millegi keeruka, raske, mitte õnnestuda tahtva, palju vaeva ning kannatust nõudvaga tegelema


jändrik

tugev, sitke, kuid madalat ja jässakat kasvu


jänes

pikkade kõrvade ja lühikese sabaga taimtoiduline loom

väike loom, kes elab metsas ning kellel on pikad kõrvad ja lühike saba


jäneseaasta

(Hiina astroloogias:) aasta, mida mõjutab kassi ehk jänese märk


jänesekatk

näriliste nakkushaigus, millesse võivad nakatuda ka koduloomad ja inimesed


jänesemokk

looteeas tekkinud väärareng, mille korral ülahuul on vaoga või koosneb eraldi osadest


jänespüks

inimene (vm olend), kes on loomult arg, kartlik, kes kardab midagi teha

inimene, kes ei ole julge ja kes hakkab kergesti kartma


jänki

(USA elaniku või sealset päritolu inimese kohta)


järeldama

andmete, faktide vm põhjal (loogilist) otsustust tegema


järeldoktor

äsja doktorikraadi saanud teadlane, kes on konkursi korras saanud koha enesetäiendamiseks muus teadusasutuses hrl välismaal

äsja doktorikraadi saanud teadlane, kes konkursi korras on saanud sihtfinantseeringu kaheks aastaks


järeldoktorantuur

doktoritöö kaitsmisele järgnev konkursi korras taotletav enesetäiendamine teises teadusasutuses hrl välismaal


järelduma

andmete, faktide vm põhjal (loogilise) otsustusena tulenema


järeldus

andmete, faktide vm põhjal tehtav (loogiline) otsustus

see, mida sa faktide ja andmete põhjal otsustad

faktide, andmete vm. põhjal tehtav otsustus; vastav tehe loogikas (EKSS)


järele aitama

koolitöös, õppimises abistama, et õpilane jõuaks klassi üldise tasemeni

kedagi õppimises abistama, et ta jõuaks teistega samale tasemele


järeleandlik

oma olekus, arvamuses kõigutatav, vastaspoolega (kergesti) nõustuv ja leppiv


järele andma

kellegi või millegi mõjutusel mööndusi tegema, oma seisukohast, kavatsusest, otsusest loobuma

oma nõudmistest, seisukohast või otsusest loobuma

kellegi v. millegi mõjutusel mööndusi tegema, oma seisukohast, kavatsusest, otsusest jne. (osaliselt v. täielikult) loobuma. (EKSS)


järeleandmatu

oma olekus, arvamuses kõigutamatu, vastaspoole mõjutamisele mitte alluv

nii iseloomustatakse inimest, kes ei ole nõus midagi muutma teiste järgi, vaid hoiab kinni oma arvamusest


järeleandmine

(osaline) loobumine oma kavatsusest, otsusest või seisukohast

loobumine oma kavatsusest, otsusest v. seisukohast (EKSS)


järelehüüd

lühikirjutis äsja surnud isiku mälestuseks


järele jooksma

armusuhete eesmärgil kedagi endale püüdma


järele jõudma

kellegagi sama taset või seisu saavutama


järele jätma

mingist tervikust osa säilitama, alles jätma


järelejätmatu

pidevalt toimuv või kestev, mitte lõppev või vaibuv


järele jääma

kasutamata, alles jääma
kasutamata, vabaks või alles jääma


järelejäänu

see, kes või mis on millestki järele jäänud


järele katsuma

põhjalikult uurima või proovile panema, hrl et millegi või kellegi väärtust hinnata või kontrollida


järele kiitma

kellegi arvamuse või jutuga kohe nõustuma, omapoolset tunnustavat hinnangut andma


järele kontrollima

hoolikalt, uuesti midagi üle vaatama, et milleski kindel olla


järele mõtlema

(juhtunut, olnut) põhjalikult, igakülgselt mõttes arutama või kaaluma


järelemõtlematu

mitte läbi mõeldud, seetõttu lohakas, kahju tegev vms


järelemõtlemine

millegi üle arupidamine, millegi põhjalikult kaalumine


järele proovima

midagi (esimest korda) tegema, et saada teatud kogemust, näha, kuidas asi õnnestub vms

midagi uut kasutama või maitsma, kontrollimaks selle headust, sobivust vm


järelepärimine

(kirjalik) pöördumine ametiasutuse poole selgituse saamiseks


järele tegema

midagi jäljendama, matkima, järele aimama


järeletehtu

see, mis midagi jäljendab, mis pole originaal


järele tulema

kedagi või midagi kusagilt ära tooma (või viima) tulema


järele uurima

(andmete, tulemuste põhjal) kindlaks tegema, millestki teada saama


järelevaataja

see, kes valvab ja kontrollib (ka ametina)


järele vaatama

midagi kontrollima, millegi kohta selgust hankima


järelevalve

pidev kontroll või valve, et tegevus, toiming vms toimuks häireteta, rikkumisteta


järelevalveasutus

asutus, mis kontrollib kellegi tegevuse seaduslikkust (nt tarbijakaitseamet, keskkonnainspektsioon)


järelevalveorgan

mingi tegevuse täitmist, millegi toimimist jälgiv ja kontrolliv asutus, komisjon vm üksus


järelevastamine

õppeülesannete hilisem sooritamine või tehtud töö tulemuste parandamine


järele võtma

kellegagi sama taset või seisu saavutama


järelikult

kokkuvõttena, järeldusena hrl eelnevast, sellest tulenevalt

sellest v. eelnevast tulenevalt, järeldusena sellest v. eelnevast. (EKSS)


järelkaja

mingi sündmuse, teo vm järelmõju või peegeldus


järelkasv

kasvavad noored loomad või taimed, mis võivad areneda uueks põlvkonnaks


järelkultuur

varakult koristatava põhikultuuri järel samal kasvukohal kasvatatav taim (nt lillkapsas varase kartuli järel)


järelkuulama

eetris olnud saadet arvutivõrgu kaudu tagantjärele, hiljem kuulama


järelkõla

heli aeglane sumbumine kinnises või poolkinnises ruumis


järelkäija

väljapaistva isiku õpetuse või ideede järgija, ustav õpilane

inimene, kes aktsepteerib teist isikut tema tegevuse alusel


järelküpsema

(marjade, viljade vms kohta:) pärast saagi koristamist mõne teatava aja jooksul lõplikult valmima, seistes küpsema


järelliide

sõnatüvele liituv sõnaosa (nt <eki-foreign>-ism, -lik</eki-foreign>)


järellugu

millelegi järgnev (sellega seotud) sündmuste käik


järelmäng

solisti v. koori osale järgnev instrumentaalne lõpposa helitöös


järelpidu

mingile üritusele järgnev koosviibimine (EKSS)


järelpõlv

tulevane, järgnev põlvkond (perekonnas või ühiskonnas)


järelroog

pearoa järel pakutav toit, hrl magustoit


järelsõna

teose lõppu lisatud selgitav, kommenteeriv kirjutis


järelt

osutab isikule, pärast kelle tegevust midagi korrastatakse

osutab inimesele, kelle tegevuse pärast on vaja midagi korda teha


järeltulev

millelegi järgnev või järgnenud, tulevikus toimuv


järeltulija

suguvõsas: sinu laps, lapselaps ja nii edasi


järelturg

ostetud väärtpaberite, kinnisvara, sõidukite vms edasimüümine, vastav pakkumine ja nõudmine

väärtpaberiturg, kus kaubeldakse olemasolevate väärtpaberitega


järelvalve

pidev kontroll või valve, et tegevus, toiming vms toimuks häireteta, rikkumisteta


järelvastamine

õppeülesannete hilisem sooritamine või tehtud töö tulemuste parandamine


järelvägi

peajõudude taandumist kattev ja vaenlase edasitungi tõkestav väeosa


järg

väike madal pingike
majanduslik kindlustatus, heaolu


järgarv

vastav arvsõna (nt <eki-foreign>viies</eki-foreign>, <eki-foreign>sajas</eki-foreign>, <eki-foreign>kümnes</eki-foreign>)

järgnevust märkiv arv, näit. 1., 2., 3., 25.; järgarvu väljendav arvsõna


järgemööda

(ajaliselt:) üksteise järel, ilma vahet pidamata

järjekorras järgnevana; järjekorras seisvana, liikuvana


järgima

millegi järgi toimima, tegutsemisel midagi arvestama

millegi järgi toimima, millegi alusel tegutsema

(kedagi v. midagi) järele tegema, matkima; järele aimama v. kujutama


järglane

(kellegi) töö, tegevuse, traditsioonide jätkaja (EKSS)


järgmine

(ajaliselt) käesolevale, praegusele vahetult järgnev


järgnema

millegi järgi toimima, midagi arvesse võttes talitama


järgnev

millegi järel esinev, toimuv vms
(tekstis) allpool kirjas olev
ajas v. reas järgmine


järgnevus

üksteise järel kindla vastastikuse seose alusel ilmnemine, paiknemine vms


järjekindel

tegutsemises kindlat sihti järgiv, visa ja kõrvalekaldumatu


järjekindlusetu

kõikuv ja sihipäratu, heitlikult tegutsev või toimiv


järjekord

järgnemise, reastumise kord või süsteem, kus igal asjal, nähtusel vm on oma kindel koht

selline koht, asend mingis reastuses, järjestuses

teatud kord mingite asjade reas, kus igal asjal on oma kindel koht

inimeste rida, kes ootavad midagi (millegi saamist, vastuvõttu jne.)


järjekordne

(millegi korduva kohta:) järgmine, veel üks samalaadne

millegi korduva kohta: järgmine, veel üks


järjeldama

kindlaks määrama organismi DNA, RNA ja valkude molekulides olevate üksuste (nukleotiidide, aminohapete jt) järjestust, genoomi järjestusanalüüsi tegema


järjeldamine

organismi DNA, RNA ja valkude molekulides olevate üksuste (nukleotiidide, aminohapete jt) järjestuse kindlaksmääramine


järjenumber

keemilise elemendi aatomituuma elektrilaengule ehk prootonite arvule vastav tunnus keemiliste elementide perioodilisussüsteemis


järjepannu

vahetpidamatult
järgemööda, järjest, ühtejärge


järjest

kogu aeg, jätkuvalt ühtmoodi või samal viisil muutudes

(AEG) ajaliselt järgnevana (üksteise järel)


järjestama

mingi tunnuse alusel järjekorda, (pinge)ritta seadma


järjestiklülitus

elektriahela elementide ühendusviis, mille puhul kõiki elemente läbib ükssama vool


järjestikune

ridamisi või järjestikku esinev, asetsev või toimuv


järjestuma

mingi tunnuse alusel järjekorda, (pinge)ritta paigutuma


järjestus

mingi tunnuse alusel järjekorda, (pinge)ritta seadmine või paigutumine


järk

teatav (järjestikune) osa mingis süsteemis või protsessis


järk-järgult

mingis (järjestikuses) korras, ühe osa kaupa, mitte (kõik, suures mahus) korraga


järsk

püstsuunas tugevasti tõusev või langev, tugeva kallakuga, rõhtsuunast tugevasti erinev

maapinna suhtes suure nurga all olev (nii et on raske ronida)

püstsuunas tõusev v. langev, rõhtsuunast tugevasti erinev, tugeva kallakuga


järsku

üllatuslikult (kiiresti, sel samal hetkel), ette nägematult, ette teatamata vms

(kiiresti ja) nii et ei osanud ette näha

äkilisel viisil hrl. midagi tegema või ütlema


järsusõnaline

karmilt, otsekoheselt sõnastatud
karmi väljendusega


järv

suurem veega täitunud maismaanõgu, mis ei ole otseses ühenduses merega

suur veekogu, mis pole otseses ühenduses merega


järvakas

Järvamaa elanik
Järvamaalt pärit inimene


järvekriit

järvepõhja sadestunud kollakasvalge lubi


järvekõrkjas

kõrkjale sarnanev veetaim, mis kasvab järvede, jõgede, tiikide ja suuremate ojade kaldavees hrl suurte kogumikena


järvemaak

järves tekkinud peamiselt raua ja mangaani ühenditest koosnev mineraalne maavara, hrl mullataoline, terajas või muguljas kogum, millest endisajal on toodetud rauda


järvemuda

järvepõhja sadestunud, rikkalikult orgaanilist ainet sisaldav muda


järvestik

(üksteisega seotud) järvede rühm
üksteise lähedal asuvate järvede kogum


järveteadus

järvi (ka tiike, veehoidlaid ja teisi aeglase veevahetusega pinnaveekogusid) uuriv hüdroloogia haru


järvistu

(üksteisega seotud) järvede rühm
üksteisega seotud järvede rühm (EKSS)


jäse

üks peamiselt liikumiselundeina talitlevatest looma keha külgmistest paarilistest jätketest


jäsemeprotees

jäset (kätt või jalga) asendav ortopeediline abivahend


jäsend

mõnede usside jäsemetaoline kehaosa, paariline külgjätke (nt hulkharjasussidel)


jässakas

(nt inimese, looma, mõne kehaosa, puu kohta:) madalat kasvu, kuid sitke ja tugev

lüheldane, mitte sihvakas ega sirge, kuid sitke ja tugev


jätab soovida

(olukorra, seisundi vm kohta, millega ei saa rahul olla, mis võiks parem(ini) olla)


jätis

alatu, autu, eemaletõukav inimene (ka sõimusõnana)


jätk

millelegi vahetult järgnev osa, aeg vm, see, mis edasi viib või midagi jätkab


jätkama

pooleli olevat või katkestatud tegevust uuesti alustama

edasi tegema või uuesti alustama midagi sellist, mis on vahepeal katkenud

pookima nii, et pookoks liidetakse samajämedusele alusele (EKSS)


jätke

(elundil vm kehaosal:) jätkuna väljaulatuv moodustis


jätkliide

keevitatud liide, kus detailid on ühendatud otsakuti


jätkukoht

koht, kus osad, detailid, lülid vm on kokku jätkatud, liidetud (EKSS)


jätku leiba

ütlus inimesele, kes sööb või kellega hakatakse koos sööma

tervitus inimesele, kes sööb või kellega koos sööma hakkame


jätkuma

ajaliselt üha edasi kestma
edasi kestma
küllaldaselt olemas olema


jätkusuutlik

edasiseks tegevuseks, toimimiseks võimeline, suuteline oma tegevust jätkama


jätkuvalt

pikemat aega, pidevalt edasi kestes
pikemat aega, aina, üha
jätkudes, püsides. (EKSS)


jätkuvus

millegi pidev toimimine, katkematu või järjepidev olek


jätma

mingis kohas, seisundis või olukorras (edasi) olla laskma

kedagi v. midagi ära põlgama; millestki loobuma v. lahti ütlema


jääballett

(tehis)jääl esitatav balletitaoline etendus (EKSS)


jäädav

jääv, püsiv, igavene (hrl poeetilisemas stiilis)


jäädvustama

jäädavaks, püsivaks tegema või muutma, talletama


jääger

professionaalne jahimees, kes lisaks küttimisele teeb ka näiteks ulukiseiret, paneb metsloomadele toitu, hindab loomade arvukust jne


jäägitu

täielik, absoluutne, tingimusteta
ilma jäägita


jäähoki

jääväljakul uiskudel mängitav sportmäng, kus eesmärgiks on litri löömine vastasmeeskonna väravasse

sportlik mäng uiskudel, kus üks võistkond püüab jää peal väikest kummist eset teise võistkonna väravasse lüüa


jääk

jagajast väiksem arv, mille lahutamine jagatavast muudab viimase jagaja kordseks (EKSS)


jääkaine

mingi protsessi kõrvalsaadusena tekkiv aine (nt organismi ainevahetuses, tootmises)


jääkate

vett, veekogu kattev jää
jääst moodustunud kate


jääkeegel

mäng jäärajal, milles kumbki võistkond püüab visata kivid „kodu” keskpunktile võimalikult lähedale

veeremäng jääl, milles kumbki meeskond püüab heita kivid „kodu” keskpunktile võimalikult lähedale. Jääkeeglit mängima. Jääkeegli meistrivõistlused. Jääkeegli harrastajad (EKSS)


jääkmagneetumus

teatud aine (ferromagneetiku) magneetunud oleku säilimine välise magnetvälja lakkamisel


jääkoorik

midagi koorikuna kattev jää
midagi koorikuna kattev jää (EKSS)


jääkpinge

mehaaniline pinge, mis jääb välisjõududega koormatud kehas püsima pärast nende mõju lakkamist


jääksoojus

soojusenergia, mis vabaneb tootmisprotsessis ja seal kasutust ei leia


jääkünd

liikuva liustiku (ka mandrijää) kivimit purustav tegevus


jäälind

kauni välimusega, ereda sulestikuga pikanokaline, kaladest ja veeputukatest toituv varblasest veidi suurem lind


jääliustik

väga aeglaselt liikuv jäämass kõrgmäestikes või polaaraladel


jäälõhkuja

eriti tugeva ehitusega spetsiaallaev, mis rajab jääs teed teistele laevadele


jääma

mingis paigas, seisundis või olukorras püsima, sealt mitte lahkuma

mingist kohast mitte lahkuma, seal olema

mingisse olukorda, seisundisse v. tegevusse siirduma v. sattuma


Jäämeri

põhjapoolust ehk Arktikat ümbritsev maailmamere osa, maailma väikseim ookean


jäänuk

kaugest ajast erandlikult säilinud pinnavorm, taime- või loomaliik, organism vms

varasemast säilinud (nüüd otstarbetu) nähtus, asi vms


jäänukjärv

järv, mis on eraldunud suuremast veekogust eraldunud või säilinud pärast selle osalist hävimist

geol suuremast veekogust eraldunud v pärast selle osalist hävimist säilinud järv (EKSS)


jäänukloom

varasema levilaga võrreldes väikesel alal säilinud loomaliik


jäänuktaim

varasema levilaga võrreldes väikesel alal säilinud taimeliik (EKSS)


jäänus

see, mis on lagunemisel või hävimisel millestki järele jäänud


jääpais

jääminekuaegsest jää kuhjumisest põhjustatud voolutakistus ja veetõus


jääpall

jääväljakul uiskudel mängitav sportmäng, kus eesmärgiks on palli löömine vastasmeeskonna väravasse

jääpallimängus kasutatav nööritud korkpall (EKSS)


jääpurikas

tilkuva vee külmumisel tekkiv koonusjas moodustis, hrl katuseräästa küljes

piklik terava otsaga jääst tükk, mis tekib talvel näiteks katuse serva


jääpüük

talvine kalapüük läbi jääaugu, jääalune kalapüük


jäär

kohitsemata suguküps isane lammas
isane lammas
kiimane meesterahvas (EKSS)


jäärak

ajutise vooluvee uuristatud järsuveeruline, hrl paljuharuline uhtorg


jäärapäine

jonnakas ja järeleandmatu, visalt millegi juures püsiv


jäärebane

Arktikas elutsev, suvel pruuni, talvel valge koheva karvaga rebane


jäärüsi

ebatasane, jääkuhjatiste ehk rüsidega mere-, jõe- või järvejää


jääsulp

pehme pudrutaoline jäämass, jäätükikeste ja vee segu


jäätama

läbi külmudes kangeks, klaasjalt kõvaks muutma


jäätee

talvine mööda (mere)jääd kulgev liiklustee


jäätis

koorest, piimast või puuviljamahlast mitmesuguste maitselisanditega valmistatud külmutatud maiustus

väga külm magus toit, mis on tehtud piimast või koorest

koorest, piimast v. puuviljamahlast mitmesuguste maitselisanditega valmistatud külmutatud maiustus


jäätisemasin

elektriline kodumasin, millega saab jäätist teha


jäätmed

kasutuselt kõrvaldatud ained, esemed või nende jäägid

asjad, mis jäävad mingist tegevusest üle (ja millest saab midagi uut valmistada), näiteks pakendid


jäätmehoidla

rajatis jäätmete käitlemiseks; mõnes asutuses jäätmete kogumise ruum (EKSS)


jäätmehooldus

tegevusala, mis hõlmab jäätmete kogumist, vedu, taaskasutamist ja kõrvaldamist ning sellekohast järelevalvet

järelevalve jäätmekäitluse üle ja jäätmekäitluskohtade järelhooldus


jäätmekäitlus

kasutuselt kõrvaldatud esemete, ainete vms kogumine, vedu, taaskasutamine ja kõrvaldamine

jäätmete kogumine, sorteerimine, vedu, töötlemine jms


jäätmemaja

lukustatav varjualune, kus hoitakse nt korterelamu prügikonteinereid


jäätmepõletus

olmejäätmete põletamine (hrl elektri ja soojuse tootmiseks)


jäätmepõletusjaam

ettevõte, kus põletatakse olmejäätmeid (elektri ja soojuse tootmiseks)


jäätmevedu

jäätmete toimetamine jäätmejaama hrl spetsiaalse veokiga


jäätuma

(veekogude, pindade kohta:) jääga kattuma


jääummistus

jääminekuaegsest jää kuhjumisest põhjustatud voolutakistus ja veetõus


jäävaheaeg

soojema kliimaga periood kahe jääaja vahel


jääväljak

uisutamiseks, jäähokiks vm talispordiks mõeldud, spetsiaalselt ettevalmistatud jääkattega väljak


jää-äädikas

veevaba, 16 °C juures tahkuv ja tahkena jääga sarnanev äädikhape (ehk etaanhape)


jörisema

jämedat madalat ühetoonilist heli või häält kuuldavale tooma


jünger

väljapaistva isiku õpetuse või ideede järgija, ustav õpilane


jürikuu

aasta 4. kuu, põhjapoolkeral teine kevadkuu


jütja

järvepõhja sadestunud, rikkalikult orgaanilist ainet sisaldav muda

järve põhja sadestunud organogeenne sete, mis sisaldab lisaks järve elustiku jäänustele ka savi-, aleuriidi- ja liivaosakesi ning kaltsiumkarbonaati


Jüütimaa

Taani mandriosa hõlmav poolsaar Põhja-Euroopas


K

termodünaamilise (ehk absoluutse) temperatuuriskaala mõõtühik, SI-süsteemi üks põhiühikuid


ka

millegagi võrreldes samamoodi, ühesuguselt, nagu keegi teine või miski muu

näitab, et see, mida sa just ütlesid, kehtib samamoodi mingi teise inimese või asja kohta

(nagu keegi teine v. miski muu), teiste v. muu kõrval; peale selle. (EKSS)


k.a

kuhugi, millegi või kellegi hulka arvestatult


kaaberdama

siia-sinna ringi kolama, niisama lonkima


kaabits

kaapimisriist (nt jää kaapimiseks autoaknalt, määrde eemaldamiseks suusalt, keraamilise pliidi puhastamiseks)

metsotinto valmistamisel kasutatav tööriist


kaabitsema

vähehaaval, tasapisi kraapides puhastama või kokku koguma


kaablisoon

elektrikaablil voolu, valguskaablil valgust juhtiv osa


kaabu

(pehme) meeste kübar (vahel ka sellekujuline naiste peakate) (EKSS)


kaadama

ümber või kummuli ajama
kummutades kallama


kaader

filmilõik, mis on võetud kaamerat seiskamata, võttekaader


kaadervärk

hrl paljudest osadest koosnev ehitis, seadeldis, selle osa vms


kaadmium

hõbevalge pehme metall, keemiline element järjenumbriga 48

keem. element, hõbevalge pehme metall (Cd) (EKSS)


kaadriarmee

kindla struktuuri ja väljaõppega alaline sõjavägi


kaadrikaitseväelane

tegevväkke kuuluv kaitseväekohuslane, kes on kaitseväeteenistuse läbinud (sõdur, allohvitser või ohvitser)


kaadritöötaja

(endisajal Nõukogude Liidus:) personalitöötaja


kaagatama

(hanede, kanade vm lindude kohta:) kõvahäälselt kaak-kaak-kaak häälitsusi kuuldavale tooma


kaagatus

kanade vm lindude häälitsus
kaagatamine (EKSS)


kaagutama

(hanede, harvemini kanade vm. lindude häälitsemise kohta).


kaagutus

kaagutamine; hääl, mida teeb kana peale munemist


kaak

ühest või kahest postist ja selle (või nende) peale toetuvast põikpuust koosnev keskaegne rajatis, mille külge poodi surmamõistetud

huligaanse käitumisega v. ka kuritegevusele kalduv isik (eriti nooruk); vempe, koerustükke tegev inimene


kaal

köögiviljana või söödaks kasvatatav hrl kollaka või valkja ümara juurikaga rohttaim

Kagu-Eesti naiste piklikust riidelaiast õlakate


kaalisool

värvuseta, vahel piimvalge või lisandite tõttu kollakas või pruunikas teraline klaasiläikeline mineraal

väetis, mis on saadud kaaliumkloriidi segamisel looduslike kaaliumi sooladega; selle väetise looduslik mineraalne tooraine (EKSS)


kaalium

hõbevalge pehme läikiv metall, omadustelt leelismetall, keemiline element järjenumbriga 19

keem. element, hõbevalge pehme läikiv leelismetall (K). Looduses leidub kaaliumi üksnes ühenditena (EKSS)


kaaliumhüdroksiid

kaaliumkloriidi vesilahuse elektrolüüsil saadav söövitava toimega aine


kaaliumipuudus

kaaliumi vähesus või puudujääk organismis

liiga suurest kaaliumi eritusest organismis tekkiv kaaliumi puudus


kaaliumkarbonaat

vees lahustuv valget värvi kaaliumi ja süsihappe sool, mida kasutatakse nt seebi ja klaasi tootmisel, varem ka kergitusainena kohevate küpsetiste (nt mee- ja siirupikookide) valmistamisel


kaaliumkloraat

kaaliumi ja kloorhappe sool, värvuseta kristalne plahvatusohtlik aine


kaaliumkloriid

kaaliumi ja kloori ühend, tähtsamaid kaaliumväetisi


kaaliumnitraat

kaaliumi ja lämmastikhappe sool, mida kasutatakse väetisena ja pürotehnikas


kaaliumpermanganaat

tugevalt oksüdeeriv ja desinfitseeriv punakasvioletne vees lahustuv aine


kaaliumseep

kaaliumalusest ja õlist valmistatud pehme mass, mida kasutatakse pesu- ja puhastusvahendina


kaaliumväetis

mineraalväetis, milles kaalium on peamine taimedele vajalik toiteelement


kaalkiik

laste kiik, kus pikal laual või puul kiigutakse kord ühe, kord teise otsa kerkides ja vajudes


kaalukas

(mõju, tähtsuse kohta:) väga oluline, määrava tähtsusega, selline, mis nõuab keskendumist või järelemõtlemist, mitte kergelt võetav

selline, mille üle peab hoolikalt järele mõtlema


kaalukoda

eri hoone või ruum(id) kaupade kaalumiseks (nt turul)

eri hoone v ruum(id) kaupade kaalumiseks (nt turul) (EKSS)


kaalulangetamine

kehakaalu vähendamine, kaalus allavõtmine


kaalule panema

võimaliku ohu või kahjuga arvestades toimima, kellegi elu, heaolu vm ohtu seadma


kaalumine

millegi väärtuse, kõlblikkuse vms üle otsustamine, vaagimine, arupidamine


kaalupomm

massi mõõduna kasutatav teadaoleva massiga (sangaga) metallkeha kangkaaludega kaalumisel


kaalutlema

(mõttes) läbi kaaluma, arutama, aru pidama

kellegagi mõtteid, arvamusi vahetades nõu pidama


kaalutletult

põhjalikult läbi mõeldud, asja kaaluvana


kaalutlus

ettemõtlemine, mõttes läbi kaalumine
sellega seotud asjaolu


kaalutlusõigus

haldusorganile seadusega antud volitus kaaluda otsustuse tegemist või valida erinevate otsustuste vahel


kaalutult

põhjalikult läbi mõeldult, igakülgselt kaalutletult


kaaluühik

massi mõõtühik, nt kilogramm, nael
ühik, millega mõõdetakse kaalu


kaame

(hirmust, ehmatusest) kahvatu nahavärviga, loomuliku jumeta


kaamel

Aasia ja Aafrika stepi-, poolkõrbe- ja kõrbealade ühe või kahe küüruga kandeloom

suur loom, kes elab kõrbes ja saab selja sees vett kanda

Aasia ja Aafrika stepi-, poolkõrbe- ja kõrbealade ühe v. kahe küüruga kandeloom .


kaamera

seade, millega saab filmida või fotosid teha (omaette aparaadina või nutitelefoni vm seadme osana)

ülesvõtteaparaat kinematograafias ja fotograafias (EKSS)


kaameramees

filmimaterjali ülesvõtja, filmiteose pildilahenduse looja


Kaanan

ajalooline maa-ala Lähis-Idas Levandis, eriti selle lõunaosa Vahemere ja Jordani jõe vahel, hõlmas hilisema Iisraeli, Vilistimaa ja Foiniikia


kaanima

ohtralt, suures koguses alkoholi vm vedelikku jooma

kõvasti jooma (hrl. alkoholi pruukimise kohta) (EKSS)


kaapama

(korraks) pühkiva liigutusega, kriipides või silitades millestki üle tõmbama


kaapekakk

leivataina kaapmetest küpsetatud pätsike


kaaperdama

liiklusvahendit (hrl lennukit või laeva) hõivama või röövima

liiklusvahendi hõivamise, selle röövimise kohta (EKSS)


kaaperlaev

relvastatud laev, mida vanasti kasutati vaenlas- või erapooletu riigi kaubalaeva hõivamiseks (peamiselt sõja ajal)


kaar

enam-vähem ühtlase kumerusega, ringjoone osa meenutav joon või kujutis

selline moodustis või millegi liikumistee

diakriitiline märk, mis näitab vokaali lühikest vormi


kaardimõõt

joonisel, kaardil või plaanil oleva lõigu pikkuse ja sama lõigu tegeliku pikkuse suhe


kaardistama

(maa)kaarti koostama või objekti, andmeid kaardile kandma

(maa)kaarti koostama v. objekti, andmeid kaardile kandma


kaarduma

hrl millegi mõjul kõveraks, looka või kaardu minema või tõmbuma


kaareminut

nurga ja kaare mõõtühik: 1/60 kraadi ehk 60 sekundit (tähis ′)


kaaren

põhjapoolkeral elutsev suur üleni must metalliläikeline lind


kaaresekund

nurga ja kaare mõõtühik: 1/3600 kraadi ehk 1/60 kaareminutit (tähis '')


kaaries

haigus, mille puhul hamba kõvad koed lagunevad ja hambasse tekib auk


kaaristu

sammastele või piilaritele toetuv kaarestik


kaarkäik

käik, mida ühelt või mõlemalt poolt piirab kaaristu


kaarleek

gaaslahenduse puhul elektroodide vahel tekkiv eredalt helendav kaar


kaarob

jaanikaunapuu magus lapik vili, Euroopas tuntud jõuluaja maiustusena


kaarsõlg

haaknõela põhimõttel töötav rõivaste kinnitamiseks mõeldud pannal või spiraalvedruga nõel, mida on Eestis kasutatud alates pronksiajast


kaart

maapinna vähendatud ja üldistatud tasapinnaline kujutis, mis näitab mitmesuguste objektide ja nähtuste paiknemist

maailma, riigi või linna vähendatud pilt, mille pealt saab vaadata mitmesuguseid objekte, näiteks teid, mägesid või jõgesid

eriotstarbeline plastist vm. tugevamast materjalist ristkülikukujuline leheke, mis on sageli varustatud magnetriba v. kiibiga (EKSS)


kaarte avama

oma kavatsuste, plaanide varjamisest loobuma, midagi (varjatut) teatavaks tegema


kaarus

neljast lõngast punutud värviline ilupael rahvariietel (pealisrõivastel ja kübaratel)

neljast lõngast punutud värviline ilupael pealisrõivaste ja kübarate kaunistamiseks (EKSS)


kaaruti

masin, millega saab kuivavat heina ümber pöörata


kaas

mingi eseme, hrl nõu, kasti vm mahuti ülemine, avaust sulgev osa

mingi eseme (näiteks poti, purgi või kasti) ülemine osa, mida saab peale panna ja pealt ära võtta

tugevamast materjalist (näit. papist, nahast) katteleht raamatu, kaustiku vms. toote kummalgi poolel


kaasa

inimene, kellega ollakse abielus, üks abielupool teise abielupoole suhtes

koos verbiga märgib millestki tunnetega osavõtmist (EKSS)


kaasa aitama

omalt poolt abi, kaasabi osutama
soodustavalt mõjuma
abi osutama
soodsat mõju avaldama


kaasaaitamine

omalt poolt abistamine, kaasabi osutamine


kaasa arvatud

kuhugi, millegi või kellegi hulka arvestatult


kaasabi

omalt poolt abi osutamine või toetus
teistele abi andmine


kaasaeg

samaaegne ajajärk (kellegi v. millegi suhtes) (EKSS)


kaasaeglane

inimene, kes elab kellegagi või millegagi samal ajal


kaasaegne

käesolevale ajale iseloomulik või kohane, (oma arengult) sellele vastav

valitsevale moele või ajastu suundumustele vastav, moes olev või moodi järgiv


kaasaegsus

tänapäevale, kaasajale vastavus
omadus kuuluda samasse (aja)perioodi


kaasa elama

kogu hingega, tunnetega millestki osa võtma (EKSS)


kaasa haarama

kedagi ligi tõmbama, oma mõju alla saama

hooga liikudes midagi või kedagi kaasa tõmbama või viima


kaasahaarav

kogu hingega, tunnetega kaasa elama panev


kaasajastama

tänapäevale, praegusajale kohase(ma)ks tegema


kaasajooksik

ajutiselt mingi liikumisega kaasaminev või mingit üritust (moe pärast) toetav inimene


kaasa kiitma

kellegi arvamuse või jutuga kohe nõustuma, omapoolset tunnustavat hinnangut andma


kaasallkiri

allkiri, mille olemasolul on dokumendi kehtivuse suhtes oluline või määrav tähtsus

allkiri, mille olemasolul on dokumendi kehtivuse suhtes oluline v. määrav tähtsus (EKSS)


kaasa lohistama

lohistades endaga kaasa liigutama
midagi rasket kaasas tassima


kaasalööja

mingi tegevusega liituja, selles osaleja


kaasa lööma

mingi tegevuse, ettevõtmise või üritusega liituma, selles kaasa tegema


kaasama

kellelegi võimalust andma osaleda mingis tegevuses või osaleda neid mõjutavate otsuste tegemisel

kellegagi ühinema panema, juba toimuvasse tegevusse hõivama (EKSS)


kaasa minema

millegagi ühinema, ühes suunas liikuma, koostööd tegema


kaasa rääkima

millegi kohta oma arvamust avaldama, arutlusest osa võtma

millegi kohta oma arvamust avaldama, arutelust osa võtma


kaasas kandma

(alati, igal pool) enda juures hoidma, endaga ühes võtma

mingit asja enda juures hoidma ja sellega ühest kohast teise liikuma


kaasaskantav

selline, mida saab kaasa võtta, kergesti kanda või liigutada


kaasas tassima

midagi rasket (või ka kerget) endaga kaasas kandma


kaasasündinud

sündimisest peale esinev, sündimisega kaasa saadud


kaasa tarima

(midagi rasket või tülikat) endaga kaasa võtma või viima


kaasa tegema

milleski osalema, millestki osa võtma
mingis ürituses, ettevõtmises osalema


kaasa tooma

midagi põhjustama, tagajärjena esile kutsuma


kaasa tundma

kellegi muret, leina vms jagama, kellessegi raskuste, murede korral osavõtlikult suhtuma (ja seda väljendama)

kellegi muret, leina vms. jagama, kellessegi raskuste, murede korral osavõtlikult suhtuma (ja seda väljendama) (EKSS)


kaasa tõmbama

kellegagi ühinema panema, mingisse tegevusse kaasama


kaasautorsus

tekib juhul, kui teos koosneb iseseisva tähendusega osadest, mille loojad on igaüks eraldi identifitseeritavad


kaasa viima

(endaga) ühes viima, (endaga) kaasa võtma


kaasa võtma

kuskile minnes või kuskilt tulles endaga ühes võtma

kui sa võtad kedagi või midagi kaasa, siis see inimene või asi on koos sinuga seal, kuhu sa lähed


kaasaütlev

(grammatikas:) kääne, mis vastab küsimustele <eki-foreign>kellega?</eki-foreign>, <eki-foreign>millega?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennaga, majaga</eki-foreign>)


kaashäälik

häälik, mille hääldamisel häälduselundite sulg katkestab õhuvoolu osaliselt (nt l, r, v) või täielikult (g, b, d, k, p, t)


kaaskond

inimesed, kes saadavad hrl kõrget võimukandjat vm tuntud isikut


kaaskondlane

kellegagi koos, kellegi juhtimisel tegutsev inimene, kaaslane mingis tegevuses, mingi idee järgimisel


kaaslane

kellegagi koos viibiv, kaasas või samas olukorras olev isik või olend

inimene, kes sinuga palju aega koos või kuskil kaasas on

kellegi suhtes pidevamalt lähemas ühtekuuluvuses (hrl. samas tegevuses v. samas olukorras) olev isik


kaasmaalane

kellegagi samal maal elav või samalt maalt pärit inimene


kaasmäng

solisti saatev, soolopartiiga tervikut moodustav pillimäng


kaasmängija

kellegagi koos mingist mängust, ka etendusest vms osavõtja


kaasnema

millegagi koos esinema või millestki tingituna sellele vahetult järgnema

millegagi koos esinema, sellest tingitud olema

koos esinema v. (sellest tingituna) vahetult järgnema


kaassõna

nimisõna juurde kuuluv ees- või tagasõna (nt <eki-foreign>tänu</eki-foreign> väljendis <eki-foreign>tänu jumalale</eki-foreign> või <eki-foreign>jooksul</eki-foreign> väljendis <eki-foreign>aja jooksul</eki-foreign>)

sõna, mis esineb tavaliselt koos nimisõnaga ja väljendab kohta, aega, põhjust, viisi, vahendit, suhtumist, hulka või määra. Kaassõnad on näiteks <eki-foreign>alla</eki-foreign>, <eki-foreign>ette</eki-foreign>, <eki-foreign>keskel</eki-foreign>, <eki-foreign>enne</eki-foreign>, <eki-foreign>pärast</eki-foreign>, <eki-foreign>tänu</eki-foreign>, <eki-foreign>tõttu</eki-foreign>, <eki-foreign>abil</eki-foreign> ja <eki-foreign>suhtes</eki-foreign>

muutumatu sõna, mis kuulub lauses nimisõna juurde, andes sellele ligilähedaselt samasuguseid tähendusi nagu käändetunnused


kaasteeline

inimene, kellega elu käigus pikema aja jooksul koos mingis olukorras ollakse või midagi koos tehakse


kaastundlik

kellelegi hädas, mures kaasa tundev, osavõtlik


kaastundmus

kellegi mure, leina vms jagamine, kellessegi raskuste, murede vms korral osavõtlikult suhtumine

kellegi teise halva olukorra või mure pärast kurbuse tundmine


kaastunne

kaasatundmine kellegi halva olukorra, raskuste, murede vms. puhul


kaastöö

kirjutis vm loometöö mingis väljaandes (ka ajalehes, ajakirjas) avaldamiseks või raadios, televisioonis esitamiseks

loometöö ajalehtedele, ajakirjadele vm. väljaannetele, ka raadiole, televisioonile


kaasuma

juurde tulema, lisanduma
millegagi koos esinema või kaasas käima


kaasvõitleja

inimene, kellega koos ühise eesmärgi nimel võideldakse või võideldi


kaasõde

naissoost kaaslane (nt kaasvõitleja korporatsioonis, usuõde vm)


kaasõpilane

kellegagi koos samas koolis õppija või õppinu


kaasüüriline

kellegagi koos ühist korterit üüriv isik

ühe maja üürnik teise sama maja üürniku suhtes

maja üks üürnik teise sama maja üürniku suhtes


kaater

keskmise suurusega (10-12 aeruga) tööpaat


kaavik

uurimisobjektiks või eksponaadina esitamiseks looma (ka linnu, kala) terviknahast või peast valmistatud kuju


kabajantsik

(hulguse või kahtlase isiku kohta, ka sõimusõnana)


kabak

endisaegne joogi- ja söögimaja, kooskäimiskoht, teeliste peatus- ja ööbimispaik


kabala

keskajast pärinev juudi usulis-filosoofiline müstikavool

juudi õpetus, mis seletab ja annab teadmisi kosmoloogia, vana testamendi osade jne kohta


kabard

ühe Põhja-Kaukaasia rahva liige
rahvas Põhja-Kaukaasias (EKSS)


kabatšokk

pikerguste, silindrikujuliste viljadega aiataim, kõrvitsa teisend


kabe

viimasele vastasmängijapoolsele horisontaalile jõudnud ning seetõttu suurema liikumisõiguse ja väärtuse saanud kabend


kabel

väiksem iseseisev või kirikuga kokku ehitatud sakraalhoone, millel on tavaliselt oma altar


kabeliaed

maa-ala surnute matmiseks
maa-ala, kuhu surnud inimesed on maetud


kabeljoo

Atlandi põhjaosa ja Põhjamere suur tursk (Gadus morhua morhua)


kabemäng

kahe vastase lauamäng kabenditega tumedate ja heledate ruutudega nelinurksel laual

kahe inimese lauamäng, mida mängitakse lamedate nuppudega spetsiaalsel mustade ja valgete ruutudega alusel


kaber

graatsiline loom, kellel on sihvakas keha, pikad peened jalad ning saba ümbruses valge ala

keskmise suurusega metsloom, kellel on kõrged jalad ja kellel on saba juures valged karvad


kabetaja

kabemängija (hrl. kabet spordina harrastav isik)


kabiin

väike eriotstarbeline suletud ruum (EKSS)


kabimüts

endisaegne kabjakujuline pappalusel naistemüts Loode-Eestis ja Saaremaal

siidist katteriidega kõval pappalusel kabjakujuline naisemüts


kabinet

eriotstarbeline vastava sisseseadega ruum (v ruumid) õppeasutuses, polikliinikus v mujal (EKSS)


kabistama

kedagi käperdama, kellelegi ligi tikkuma, hrl et seksuaalvahekorda astuda


kabjanael

hobuse rautamisel kasutatav erikujuline nael


kabli

varrest ja selle külge nurga all kinnitatud (raud)terast koosnev maaharimisriist pinnase kobestamiseks, umbrohu hävitamiseks vms töödeks


kabotaaž

meresõit rannalähedasel veealal oma riigi sadamate vahel

kaupade ja reiside vedu ühe lepingupoole sadamate vahel


kabotša

kõva ja mühkliku koorega väga magus väike kõrvits


kabukiteater

Jaapani teater, milles on ühendatud sõnakunst, laul, instrumentaalmuusika ja tants

jaapani klassikalise teatri liik, milles on ühendatud sõnakunst, laul, instrumentaalmuusika ja tants


kabun

isaslind, kes on enne suguküpseks saamist kastreeritud


kabuur

vööl kantav hrl nahast tasku püstoli või revolvri hoidmiseks


kada

hark, mille otste vahele kinnitatud kummiriba abil lennutakse kivikesi, paberist kuule vms


kadajas

marjataoliste viljadega igihaljas okaspõõsas või -puu

põõsas, mille marjadest tehakse teatud alkoholiga jooki


kadakas

marjataoliste viljadega igihaljas okaspõõsas v. -puu (Juniperus) (EKSS)


kadakasaks

(hrl halvustavalt:) saksik, sakslane olla tahtev eestlane peamiselt 19. ja 20. sajandil


kadakasakslik

(peamiselt 19. sajandi ja 20. sajandi algupoole eestlase kohta:) saksapärasust taotlev, sakslaste järgi joonduv


kadakasakslus

omaaegne eestlaste saksapärasust taotlev, sakslane olla tahtev elulaad koos vastavate vaadetega


kade

teiste saavutuste, edu, heaolu vms puhul meelehärmi tundev ning kõike endale ihkav

kui inimene on <eki-highlight>kade</eki-highlight>, siis ta on vihane või õnnetu, sest tahab endale midagi, mis kuulub kellelegi teisele

teiste saavutuste, edu, heaolu vms. puhul meelehärmi tundev ning kõike endale ihkav; seda meelelaadi väljendav


kadedus

meelehärm, kibestumine vm (negatiivse varjundiga) tunne teiste saavutuste, edu, heaolu vms puhul, selle kõige endale ihkamine

kurbus kellegi teise hüve pärast, üks seitsmest surmapatust


kadedusest roheline

(negatiivse emotsiooni intensiivsuse kohta:) väga kade


kadestama

kellegi peale, millegi pärast kade olema, kadedust tundma ja seda ilmutama

(partitiiviga:) kellegi peale, millegi pärast kade olema, kadedust tundma


kadestamisväärne

kadestamist vääriv, endalegi soovitavaks peetav


kadri

eesti rahvakommetes inimene, kes käis kadripäeva eelõhtul maskeerituna naaberperedes tantsimas ja kadrilaule laulmas


kadu

millegi osaline kaotsi-, raiskuminek, millegi vähenemine


kaduma

teadmata paika sattuma või minema, nii et on raske või võimatu üles leida

kui keegi või miski <eki-highlight>kaob</eki-highlight>, siis seda ei ole näha ja on raske üles leida

kusagilt, hrl. kellegi eest, juurest, nähtavalt, silmapiirilt (kiiresti) ära minema, lahkuma


kaduma nagu maa alla

(kellegi või millegi jäljetu kadumise kohta)


kadunu

(teadmata) kadunud isik (v. loom) (EKSS)


kadunud

hukkumisele või läbikukkumisele määratud


kaduvväike

praktiliselt nullile läheneva väärtusega, lõpmata väike


kae

väljendab imestust, üllatust, vahel ka pahameelt

mitme nägemist kahjustava silmahaiguse rahvapärane nimetus (kõige sagedamini silmaläätse hägunemise kohta) (EKSS)


kaebama

kellelegi millestki halvast, ebameeldivast, muret tekitavast või häirivast asjaolust muretsedes rääkima

kellegi kohta teisele isikule (v. instantsile) midagi süüdistades teatama


kaebealune

isik, kes on süüalusena vastutusele võetud


kaeblema

millegi ebameeldiva üle (korduvalt) kaebama


kaeblik

kaebleva tooniga, kurvalt kostev, nukrust tekitav


kaebupunn

teiste peale kaebamas käija (hrl laste või õpilaste keelepruugis)


kaebus

milleski esinevatele puudustele ja eksimustele tähelepanu juhtiv, hrl süüdistav avaldus


kael

pead ja keret ühendav kehaosa
kehaosa, mis ühendab pead ja keha
kitsas osa v. koht (EKSS)


kaela kahekorra keerama

(hrl ähvardustes:) kedagi hävitama, maha lööma


kaelakaitse

kraetaoline kaitse vigastatu kaela fikseerimiseks või looma kaela ümber, et ta ennast ei vigastaks


kaelakee

lülidest koosnev või niidile, traadile lükitud helmestest ja ripatsitest kaelaehe


kaela määrima

kellelegi midagi kavalusega, hrl üles kiites, veendes sokutama


kaela peale käima

järjekindlalt, tungivalt midagi nõudma, millegagi mitte rahu andma


kaela peal istuma

millegagi pidevalt tüütama, mitte rahu andma


kaelaraha

kaelakee küljes kantav kannaga (hõbe)münt või kodarraha (eesti talunaiste piduriiete ehtena)


kaelarätik

kaelas, üleriiete all või peal kantav rätik


kaelaside

(meestel) ümber kaela hrl särgi krae alla kinnitatav ja eest sõlme seotav spetsiaalne kaunistav riidelint

pikk ja kitsas riideese, mida mehed ümber kaela särgi peal kannavad

meestel ümber kaela hrl. särgi krae alla kinnitatav ja eest sõlme seotav v. juba valmistamisel valmis sõlmitud spetsiaalne kaunistav riidelint, lips


kaelastikku

väga ligistikku, väga lähedaselt. (EKSS)


kaelast ära saama

kohustusest, koormast, vastutusest vabanema


kaelkoogud

õlgadele võetav pisut kumer või sirge puu konksudega kummaski otsas ämbrite, korvide vms kandmiseks


kaelus

kaelaava või seda ümbritsev osa riietusesemel


kaelushakk

must hakk, kel on helehall kaelasulestik


kaelusmüts

kaelusega peakate, mis katab pea, kaela ja osa näost (nt lastel, sportlastel, kaitseväelastel)


kaelustuvi

tiibadel ja kaela külgedel esinevate valgete laikudega hall metstuvi (Columba palumbus)


kaemuslik

kaemusel põhinev, meelte abil saadud, kaemusest lähtuv


kaenlapung

taimevarre lehekaenlas olev pung, millest areneb leht või varreharu


kaerahelbed

õhukesteks libledeks pressitud kaeratangud

teatud teravili, millel on õhukeseks pressitud terad ja millest tehakse näiteks putru


Kaera-Jaan

lihtne hoogne Eesti rahvatants, mida tantsitakse neljakesi "Kaera-Jaani" laulu saatel


kaerajaan

(vastava saatelauluga) neljakesi tantsitav elavaloomuline eesti rahvatants


kaerakiisel

kaerajahust valmistatud hapu pudrutaoline toit, eriti endisajal Lõuna- ja Ida-Eestis


kaeralill

hrl oranžiõieline Lõuna-Aafrika sibultaim, Eestis aialillena

(Crocosmia) 6 liigiga mugulsibultaimede perekond võhumõõgaliste sugukonnast, mille esindajate õied on koondunud õisikutesse ja puhkevad järgemööda ning õite värvus varieerub olenevalt sordist kollasest tumepunaseni


kaeramootor

(naljatlevalt hobuse kohta)
naljanimetus hobuse kohta


kaetama

(rahvausundis:) kellelegi halba tekitama kurja silmaga, pahasoovlikult vaadates

kurja silmaga, pahasoovlikult vaadates kellelegi halba tekitama (EKSS)


kaetisrohi

liivastel (nõmme)aladel kasvav hrl roosakaslillade õitega poolpõõsas, mida kasutatakse ravimtaimena


kaevama

labidaga, masinaga vm vahendiga auku, süvendit tegema

labidaga maasse auku tegema ja sel viisil mulda ümber pöörama

labidaga, masinaga vm. tööriistaga auku, süvendit tegema


kaevamistöö

(ehitustööde, arheoloogiliste vm kaevamiste kohta)


kaevand

maasse kaevatud (tehislik) süvend v. kraav


kaevandama

maavarasid tootmise eesmärgil välja kaevama, neid massiivist eraldama


kaevanduskäik

maavara kaevandamiseks tehtud või selle tulemusena maapõues moodustunud tühik


kaevik

pealt lahtine kaitserajatis tulistamiseks ning isikkoosseisu ja sõjatehnika kaitsmiseks vastase hävitusvahendite eest (EKSS)


kaevikusõda

sõjategevus, mille puhul mõlemad pooled asetsevad tugevasti kindlustatud positsioonidel (kaevikutes) ja mida sageli iseloomustab patiseis


kaevukook

konksuga puu kaevust vee väljatõstmiseks

kaevuvinna külge kinnituv püstpuu, mille küljes ripub pang (EKSS)


kaevuma

end kuhugi sisse kaevama, sisse uuristama või õõnestama


kaevur

maavarasid kaevandav mäetööline, ka üldse kaevandustöötaja.


kaevurake

puust, kivist vm materjalist vooderdis kaevu seinte kindlustamiseks, ka selle maapealne osa


kagebeelane

NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee (KGB) töötaja


kagu

lõuna ja ida vaheline ilmakaar, lõunaida, süüdost


kaha

varrega eseme laiem nõgus või õõnes ots (nt piibul, lusikal, kulbil)

varrega eseme laiem v. jämedam nõgus v. õõnes ots (EKSS)


kahandama

(mõõtmetelt, arvult, koguselt) väiksemaks, vähemaks tegema, osa ära võtma


kahanema

(mõõtmetelt, arvult, koguselt) väiksemaks, vähemaks muutuma, osa ära andma


kahasse

ühiselt kahe peale (jaotuvaks või jaotuvana)


kahedimensiooniline

kahe mõõtmega, ühel tasapinnal asuvate punktidega (nt graafik, pilt, foto)


Kahejõemaa

vanaaja maa-ala Lähis-Idas Tigrise ja Eufrati jõe vahel


kahekaupa

kaks olendit või eset paarina koos
paaris olles, paarikesi koos


kahekeelne

teesklev või teeseldud, ebaaus, mitte puhtsüdamlik


kahekesi

kaks inimest koos (ilma teisteta)
teineteisega koos


kahe kivi vahel

kahe vastandliku jõu meelevallas või raske valiku ees, seetõttu raskes olukorras


kahekordne

kahest (ühesugusest) osast, kihist vms koosnev

selline, mis koosneb kahest (ühesugusest) kihist või osast


kahekorruseline

kahest korrusest koosnev
selline, millel on kaks korrust


kaheksakand

(ühe katkematu joonega moodustatud) kaheksaharuline täht, korrapärane kaheksanurk (nt mustrimotiivina, jõulukroonide põhijoonisena)

kaksikristi otste vahele moodustatud 8 terava nurgaga kujund


kaheksanurk

tasandiline kujund, mida piiravad kaheksat punkti ühendavad sirglõigud


kaheksapaat

(sõudespordis:) kaheksa sõudjaga paat
selle võistkond, ka vastav sõudeala


kaheksateistkümnene

(vanuse kohta:) 18 aastat vana
18 aastat vana


kahekujulisus

ühe ja sama looma- või taimeliigi isendite esinemine kahe eri vormina


kahekõne

kõnelus, mõttevahetus kahe või mitme isiku vahel

vestlus kahe inimese või kahe inimeste rühma vahel


kahe käega alla kirjutama

millegagi täiesti nõus olema, seda igati toetama


kahekümneviieline

rahatäht, mille väärtus on 25 ühikut (nt 25-kroonine)


kahelinägemine

nägemishäire, mis seisneb eseme samaaegses nägemises kahes eri kohas


kahemehesaag

pikk kahe käepidemega saag puidu ristisaagimiseks


kahemõtteline

kahesugust mõistmist või tõlgendamist võimaldav, hrl sündsusetut vihjet sisaldav

kahesugust mõistmist võimaldav; sündsusetut vihjet sisaldav


kahemõõtmeline

kahe mõõtmega, ühel tasapinnal asuvate punktidega (nt graafik, pilt, foto)


kahendarv

kahendsüsteemis, sümbolite 0 ja 1 abil esitatud arv (nt 10, 101)


kahendik

murdarv 1/2, üks kahest võrdselt jagatud osast


kahendsüsteem

arvusüsteem, mille aluseks on kaks (ehk kahe arvu järjestikused asukohad) ning kus kasutatakse kaht sümbolit (0 ja 1)


kahenäoline

olemuselt kaht (hrl vastandlikku) laadi
silmakirjalik, ebasiiras


kahe otsaga asi

vastandlike asjaoludega, kaht moodi mõistetav või käsitletav nähtus, olukord vm


kahepaikne

loom, kes on kohastunud eluks maismaal ja vees (nt konn, vesilik, salamander)

kõige algelisem maismaaselgroogsete klass, kes on väga tugevasti seotud veekeskkonnaga


kahepalgeline

nii iseloomustatakse inimest, kes on oma olemuselt kahesugune, kaht erinevat (sageli vastandlikku) laadi


kaheperekoer

(kaht peremeest teeniva inimese, kahe isanda teenri kohta)


kahepidine

kahel (vastandlikul) kujul esinev või avalduv


kahepoolne

kaht eri osapoolt, mõlemat osalist haarav, kahe vahel, vastastikku toimuv


kahepooluseline

kahe vastandliku osapoolega, kahe jõu poolt juhitav, selline, kus ülemaailmne juhtroll jaguneb kahe riigi vahel


kahesooline

(loomade, taimede kohta:) isas- ja emassuguelundeid omav, mõlema soo tunnustega


kahesus

kahel kujul esinemine või avaldumine, kahest üksusest koosnemine


kaheteistkümnendal tunnil

vahetult enne teatud võimalusi äralõikavat ajalist piiri


kahetsema

millegi pärast tuska, rahulolematust või süüd tundma

tehtut (või tegemata jätmist) olematuks soovima, hrl vabandades vm viisil väljendades

olema kurb millegi pärast, mida sa oled teinud või tegemata jätnud

millegi pärast tuska, rahulolematust, süütunnet vms. tundma


kahetsus

rahulolematuse või nukker tunne millegi pärast, enda süüdioleku väljendus


kahetsustunne

millegi kahetsemise ja süüdioleku tunnistamisega kaasnev tunne


kahetsusväärne

selline, mille suhtes tuntakse kahetsust või süüd, leitakse, et parem, kui seda poleks olnud


kahevaatuseline

(lavateose, teatrietenduse kohta:) kahest vaatusest koosnev, kahes vaatuses


kahevahel

otsustamisvõimetus, kõhklevas, nõutus olukorras


kahe veskikivi vahel

kahe vastandliku jõu meelevallas või raske valiku ees, seetõttu raskes olukorras


kahevõitlus

peamiselt endisaegne kahe isiku vaheline kindlate reeglitega võitlus relvadega


kahheksia

organismi erakordselt tugev haiglaslik kõhnumine ja kurnatus, raske vaegtoitumuse seisund


kahhel

glasuuriga pottkivi või keraamiline plaat


kahi

rahvakombestikus kellegi või millegi õnneks või õnnistamiseks joodav (ohverdatav) jook, nt õlu, viin

teat. ohverdatav jook (näit. õlu), jookohver


kahiavang

males avang, kus edasise pealetungi huvides ohverdatakse ettur


kahin

liikumisest ja kergest millegagi kokkupuutest tekkiv vaikne kõlatu ühetooniline heli

millegi liikumisest v. kergest kokkupuutest tekkiv vaikne kõlatu ühetooniline heli


kahing

malendi või kabendi ohverdamine paremuse saavutamiseks


kahisema

liikumisest ja kergest millegagi kokkupuutest tekkivat vaikset kõlatut ühetoonilist heli andma või tekitama

sellist heli tekitades liikuma, langema vms

(hrl. õlgede, heinte kohta) kahinat, sahinat andma v. tekitama


kahjatsema

millegi pärast tuska, rahulolematust või süüd tundma

tehtut (või tegemata jätmist) olematuks soovima, hrl vabandades vm viisil väljendades

olema kurb millegi pärast, mida sa oled teinud või tegemata jätnud


kahjavärv

väga püsiv, vees lahustumatu värvaine, mis muudetakse värvimise ajaks lahustuvaks


kahju

häda tekitav, kahjustav nähtus või olukord, miski halb

rahulolematus, nukker meel vms. millegi pärast (viisakusväljendites täh. vahel nõrgenenud)


kahju kandma

(majanduslikku) kahju saama, millegi tõttu kannatama


kahjukannataja

inimene, kes kogeb mingi sündmuse tagajärjel ainelist kahju, varanduse hävimist või vähenemist


kahjuks

märgib kahetsevat suhtumist, kahjutunnet mingi soovimatu, ebameeldiva, paratamatu asjaolu puhul

kasuta siis, kui tahad osutada, et sul on kahju, kurb meel millegi pärast

kõneleja kahetsevat suhtumist, kahjutunnet märkiv sõna mingi mittesoovitud, ebameeldiva asjaolu puhul. (EKSS)


kahjulik

kahjustav, viga või kahju tegev
midagi halba, mingit kahju tekitav


kahjum

rahasumma, mille võrra ettevõtte kulud ületavad tulusid


kahjunõue

ametlik nõudmine hüvitada tekitatud kahju


kahjurputukas

taimi, vilja või puitu kahjustav putukas (nt ürask, lehetäi)


kahjustama

halba või häda tekitama, kahju tooma
halba tegema, kahju tekitama


kahjustuma

kahju saama, viga või kannatada saama
viga, kannatada saama


kahjustus

halva, häda tekitamise või kannatada saamise tagajärg


kahju tekitama

millelegi või kellelegi purustusi, vigastusi, rahalist kaotust vm häda põhjustama


kahjutoov

mingit laadi kahju põhjustav, midagi või kedagi kahjustav


kahjutuli

kontrolli alt väljunud, kahju põhjustav põlemine

tuli, mis levib kiiresti ning hävitab hooneid ja puid


kahjutunne

rahulolematus, nukker meel millegi pärast

haledustunne (teise inimese) kurvastuse, halva olukorra puhul


kahkjas

(valguse, värvi, näojume kohta:) nõrga, tuhmi tooniga, loomuliku värvita


kahklema

kahevahel olema, mitme otsustuse vahel kõikuma, mitte teadma, kuidas toimida või mida teha


kahl

hrl korratu (rippuvate otstega) kimp pikki peenikesi asju (nt karvu, juukseid, kõrsi)


kahlama

vaevaga edasi liikuma vees, poris vm raskesti läbitavas kohas, hrl sisse vajudes, vett ja muda pritsides


kahmama

hrl käega millestki kiire, järsu liigutusega kinni võtma, seda enda valdusse võtma


kahtepidi

(RUUM) kahele poole, kahes suunas (EKSS)


kahtlane

kahtlusi äratav, kahtlema või kahtlustama panev


kahtlemata

täie kindlusega, ilma et mingit kahtlust tekiks

(RÕHK) öeldu õigsust toonitades, ilma kahtluseta


kahtlevalt

sellisel viisil, mis väljendab kahtlusi või kahevahelolekut


kahtlus

arvamine, et miski ei pruugi tõele vastata, millegi küsitavaks, ebakindlaks pidamine

arvamus, et järsku miski ei ole tõsi või õige


kahtlusalune

isik, kes on kuriteos kahtlustatavana kinni peetud, või isik, keda on piisav alus kahtlustada kuriteo toimepanemises


kahtluseuss

(väljendites kahtluste, kahtleva oleku kohta)


kahtlusevari

(kellelegi langenud kahtluse kohta
kerge kahtlusevirve kohta)


kahtlustama

(hrl. kellegi suhtes) midagi halba, taunitavat oletama


kahtpidi

kahte (eri) moodi, kahel (eri) viisil
nii või teisiti (kõhklemisel)


kahune

(juuste, karva kohta:) suurte õhuvahedega, seetõttu kohev, kohevile hoidev


kahurikuulipuu

Kesk- ja Lõuna-Ameerika vihmametsadest pärit heitlehine puu, mida kasvatatakse dekoratiivsete õite ja suurte ümarate viljade pärast nt Indias, Sri Lankal ja Kagu-Aasias


kahuriliha

rindele saadetavad (hea sõjalise ettevalmistuseta) sõjamehed


kahuripaat

hrl väikesekaliibrilise suurtükiga relvastatud väike sõjalaev


kahurvägi

väeliik, mille põhirelvastusse kuuluvad suurtükid


kahutama

pisut, kergelt külmuma või külmuma panema

pisut, kergelt külmuma; külmast kõvaks tõmbuma


kahvatama

(näo, ilme kohta:) jumetuks, kaameks muutuma (nt hirmu tundes, ehmatades)

tuhmiks muutuma; värvitoonilt luitunuks, kahvatuks muutuma


kahvatu

(valguse, värvi, näojume kohta:) nõrga, tuhmi tooniga, loomuliku värvita


kahvatuvalge

nõrgalt, tuhmilt valge, tuhmilt helendav


kahvatu vari

(kellegi või millegi kohta, mis meenutab võrdlusobjekti väga nõrgalt)


kahvatuvõitu

(näo, naha kohta:) vähese jumega, loomuliku värvita


kahvripühvel

Aafrika troopikametsade ja savannide suur veislane

elab Aafrika kesk- ja lõunaosa metsades ja savannides


kai

rajatis sadamas laevade (või vesilennukite) randumiseks ja kinnitamiseks ning lastimiseks ja lossimiseks

rajatis sadamas laevade (v. vesilennukite) randumiseks ja kinnitamiseks ning lastimiseks ja lossimiseks


kaif

uimasti vm mõnuaine pruukimisel tekkiv joobe-, naudinguseisund

narkootikumist saadav joobeseisund (EKSS)


kaikavedamine

(tülitsemise, kempluse, jonnaka oma õiguse tagaajamise kohta)


kaikuma

(heli või hääle kohta:) valjusti kõlama või kostma


kaim

(kauge) sugulane või hõimlane
kaaslane või sõber
(pöördumissõnana)


kaine

asjalikult mõtlev või toimiv, mõistusest, mitte tunnetest lähtuv


kainenema

purjus olekust kaine(ma)ks muutuma
kaineks muutuma, kaineks saama.


kainer

asutus, kuhu joobnud tuuakse kainenema
vastav hoone või ruumid


kainestama

kaineks tegema või muutma
kaineks tegema, kaineks muutma.


kainosoikum

noorim, nüüdisajal jätkuv geoloogiline aegkond, mis algas umbkaudu 65 miljonit aastat tagasi (järgneb mesosoikumile ehk keskaegkonnale)


kaisukas

pehme mänguloom (hrl antakse väikelapsele õhtul voodisse kaasa)


kaisutama

kellelgi ümbert kinni võtma, kedagi rinna vastu suruma

kui sa kedagi <eki-highlight>kallistad</eki-highlight>, siis sa paned oma käed talle ümber, et näidata, kuidas sa temast hoolid või teda armastad


kaisutus

kätega kellegi ümbert kinni võtmine, et väljendada armastust või sõprust


kaitse

millegi kindlustamine ohu, kahju vm vastu, kellegi või millegi kaitsmine millegi eest

abinõu kogu arvutisüsteemi või ta mingi osa juurdepääsu või kasutamise kitsendamiseks


kaitseatašee

riigi sõjaväeline esindaja välissaatkonna koosseisus, madalaima astme diplomaat


kaitsejoon

vägede poolt kaitsetegevuseks hõivatud või selleks ette valmistatud maastikuriba


kaitsekeha

valk, mis organismis reageerib kehavõõra ainega ehk antigeeniga ja hrl nõrgestab selle mõju


kaitsekiiver

tugevdatud materjalist kaitsev peakate (nt mootorratturil, ehitajal, ratsutajal)

kõvast materjalist pead kaitsev kiirev ehitajatel, mootorratturitel jt


kaitsekiri

endisaegne ürik, mis tagas asjaomasele isikule (nt süüalusele kuni kohtuotsuseni) kaitse ja õiguse vabalt liikuda


kaitsekork

elektriseadis (sulavkaitse), mis lülitab liiga tugeva voolu korral elektriahela välja


kaitsekraav

pealt lahtine kaitserajatis tulistamiseks ning isikkoosseisu ja sõjatehnika kaitsmiseks vastase hävitusvahendite eest


kaitselahing

lahing, mille eesmärk on tõrjuda vastase pealetung tagasi ja säilitada oma positsioone

lahingu liik, mille eesmärk on tõrjuda vastase pealetung tagasi ja hoida hõivatud territoorium või positsioonid enda käes


Kaitseliit

vabatahtlik sõjaväeliselt korraldatud riigikaitseorganisatsioon

Союз обороны Эстонии


kaitsema

kallaletungi, rünnakut, vägivalda, ohtu tõrjuma või vältida püüdma

rünnakut, ohtu, vägivalda tõrjuma või eemal hoidma


kaitsemängija

sportmängudes tagaliini kuuluv mängija (nt korvpallis, jäähokis)

peamiselt kaitseülesannetega võistleja sportmängudes (näit. jäähokis, jalgpallis).


kaitsemüür

kindlusele, linnale vms kaitset pakkuv müür

(üldistatult ja tuletatult) mingit objekti kaitsma määratud müür v müüritaoline rajatis


kaitsepolitsei

asutus, mille ülesanne on tagada riiklik julgeolek, võidelda terrorismiga ja riigi vastu suunatud kuritegudega


kaitsepooge

kaitsesüsti tegemine immuunsust tekitavat ainet manustades, et ära hoida eluohtlikke nakkushaigusi


kaitsepookima

inimestele ja loomadele hrl kaitsesüsti tehes immuunsust tekitavat ainet manustama, et ära hoida organismi haigestumist eluohtlikesse (nakkus)haigustesse

inimesele või loomale teatud kindlat ainet süstima, mis hoiab neid teatud kindla haiguse (näiteks gripi) eest


kaitseraud

auto, traktori vm sõiduvahendi ees- või tagaosas paiknev autokeret kaitsev osa


kaitseriiv

juhusliku lasu tekkimist ära hoidev tulirelva osa

juhusliku lasu tekkimist ärahoidev tulirelva osa (EKSS)


kaitsetahe

tahtmine, soov kaitsta oma riiki ja rahvast


kaitsetara

kellegi või millegi ligipääsu tõkestav, kaitset pakkuv tara


kaitsetsoon

midagi vööna ümbritsev või ääristav, millegi kaitsmiseks või eraldamiseks mõeldud ala


kaitsevaim

üleloomulik olend, kes kaitseb ja valitseb inimesi, loodusobjekte, ehitisi vm

(Rooma mütoloogias:) (inimese) kaitsevaim

hrl. ehitisi v. loodusobjekte kaitsev üleloomulik olend


kaitseväekohuslane

isik, kes on kohustatud teenima riigi kaitseväes seadusega ettenähtud aja jooksul


kaitseväelane

kaitseväes teeniv või tegevväkke kuuluv mis tahes auastmes isik


kaitseväeteenistus

teenistus sõjaväelise auastmega ametikohal riigi sõjaväes

(Eestis:) teenistus sõjaväelise auastmega ametikohal Kaitseväes ja Kaitseliidus

teenistus kaitseväes vastava seadusega kehtestatud korras (EKSS)


kaitsevägi

riiki sõjalise tegevusega välisvaenlaste vastu kaitsev, rahu ajal kaitsevalmidust tagav ja väljaõpet andev relvastatud organisatsioon

riiklik organisatsioon, mis koosneb sõjalise väljaõppe saanud inimestest


kaitsja

väitekirja kaitsja teaduskraadi saamiseks


kaitsma

kallaletungi, rünnakut, vägivalda, ohtu tõrjuma või vältida püüdma

rünnakut, ohtu, vägivalda tõrjuma või eemal hoidma

teaduslikku tööd, selle seisukohti kraadi v. diplomi taotlemiseks avalikul istungil põhjendama (EKSS)


kaitstus

olukord, kus keegi või miski on kaitstud, turvatud


kaja

peegeldunud heli, mis on kuuldav alghelist lahus; kaikuv hääl


kajak

tavalisest süstast suurem ja raskem süst (nooljas tullideta paat) merelahtedel sõitmiseks

eskimote kerge, hülge- v põdranahaga kaetud avameresüst (EKSS), ühemehepaat


kajakamber

olukord (sotsiaalvõrgustikus või mujal), kus mingeid arvamusi, mõtteid võimendatakse ja kinnistatakse pideva kordamise ning teistlaadi ideede, seisukohtade eemalhoidmisega


kajakas

suur lind, kellel on valged või hallid suled ja kes elab mere ääres

pikkade tiibade, valdavalt valge sulestiku ning kriiskava kisaga rannikulind (Larus)


kajakõne

kuuldud sõnade või fraaside tahtmatu kordamine


kajalood

helilainete levimisel ja peegeldumisel põhinev veealune navigatsioonisüsteem või -seade (nt veealuste objektide leidmiseks, vee sügavuse mõõtmiseks)

navigatsiooniseade sügavuse mõõtmiseks heli abi


kajama

(kaja tekitades) kõlama; häältest, helidest täidetud olema


kajastama

kirjeldama, edasi andma, näiteks mõnda sündmust


kajastuma

teatud viisil ilmnema, avalduma või esile tulema

teat. viisil ilmnema, avalduma, väljenduma


kajastus

ülevaade millestki, mingi sündmuse vms esitus (meedias), millegi kujutamine, kirjeldamine


kakama

liigseid aineid tagumiku kaudu kehast välja laskma


kakand

vees või niisketes kohtades elav väike lameda kehaga koorikloom


kakao

teatud puu seemned või nendest valmistatud pruun pulber. Kakaod kasutatakse šokolaadi tegemisel


kakaopuu

troopikamaadel kasvatatav igihaljas puu, mille seemnetest saadakse kakaod

troopikamaadel kasvatatav puu, mille seemnetest saadakse kakaod (Theobroma cacao)


kakelung

käsitsi koos olles, hoope jagades tülitsemine, käsitsi kaklemine

(tülist alguse saanud) võitlus, kus teineteise vastu kasutatakse füüsilist jõudu


kakk

õhuke piklik-ümmargune (muna v. kohupiimaga täidetud) kakuke


kakkuma

millegi küljest, seest või pealt rebima, kiskuma või murdma


kaklema

kui keegi kellegagi <eki-highlight>kakleb</eki-highlight>, siis nad löövad üksteist

käsitsi koos olles, hoope jagades, rüseldes tülitsema (EKSS)


kaksama

järsku, ühe korraga (katki, küljest, lahti) rebima, äkki tõmbama


kaksi

kaks inimest koos (ilma teisteta)
teineteisega koos


kaksikelamu

kahele perele mõeldud elamu, mis koosneb kahest sarnasest kokkuehitatud majaosast

maja, mis koosneb kahest samasugusest osast ja kus elab kaks peret


kaksikkihtkondensaator

suure mahtuvuse ja energiatihedusega elektrotehniline seade, mille abil saab elektrostaatilist energiat salvestada süsinikelektroodide pinnale ning mida kasutatakse olmeelektroonikas ja autotööstuses


kaksikmoraal

erinev suhtumine või käitumisviis sõltuvalt sellest, kellele see suhtumine või käitumine suunatud on

erinev käitumisviis sõltuvalt sellest, kellele see käitumine suunatud on, silmakirjalikkus, kahesugune moraal (EKSS)


kaksikmõrv

mõrv, mille käigus tapetakse kaks inimest


kaksiknumber

kahe numbri materjali sisaldav ja kahe numbriga tähistatav perioodiline vm väljaanne


kaksikpunkt

kahest ülestikku asetsevast punktist koosnev kirjavahemärk (:)

kasutatakse näiteks loetelu või selgituse ees (märk :)


kaksikspiraal

spiraal, mille keerud on omakorda spiraalid


kaksiktorn

kahest kõrghoonest koosnev kompleks, kaks ühtset tervikut moodustavat kõrghoonet


kaksiktäishäälik

sama silbi kahest eri täishäälikust koosnev häälikuühend


kaksikvärss

kahest erineva ehitusega reast koosnev värsipaar


kaksipidi

kahte (eri) moodi, kahel (eri) viisil
nii või teisiti (kõhklemisel)


kaksipidine

kahel (vastandlikul) kujul esinev või avalduv


kaksiraksi

millegi peal istudes, nii et üks jalg on ühel pool, teine teisel pool


kaksiratsa

istumise kohta - üks jalg ühel ja teine teisel pool


kaksis-v

eesti tähestiku võõrtäht (esineb üksnes võõrnimedes ja tsitaatsõnades)

vastav häälik võõrkeele hääldusreeglite kohaselt


kakskeelne

kahes keeles kirjutatud, kaht keelt sisaldav

selline, mis on kahes keeles kirjutatud või mis sisaldab kaht keelt


kakskeelsus

kahe keele omandamine emakeelena ja nende võrdne valdamine

kahe keele võrdne kasutamine ja tunnustamine ühiskonnas


kaks kätt taskus

ilma ühegi asjata kaasas (ja seetõttu vabana)


kakskümmendtahukas

hulktahukas, millel on kakskümmend tahku


kakskümmend üks

kaardimäng, kus võidab see mängija, kelle kaartide punktisumma on kõige suurem, aga ei ületa 21


kaksliige

(algebralises avaldises:) kahe üksliikme summa või vahe


kaksteistsõrmik

peensoole lühike algusosa
peensoole algusosa (EKSS)


kaksus

kaht asja või isikut osutav grammatiline arv (ainsuse ja mitmuse kõrval) mõnes keeles

kaht eset v isikut osutav grammatiline kategooria


kakuam

puitkerega mootorpaat, mida kasutatakse seisevnoodaga kalapüügil


kakuamipaat

seisevnoodapüügil kasutatav puitkerega mootorpaat


Kakumäe

asum Tallinnas Haabersti linnaosas samanimelisel poolsaarel


kalaan

Vaikse ookeani põhjaosa rannavete saarmataoline imetaja

Vaikse ookeani põhjaosa rannavete saarmataoline kärplane (Enhydra lutris)


kalahaudemaja

eriline hoone, kus kunstlikult viljastatud kalamarjast hautatakse kalamaime (EKSS)


kalakull

mitme kajaka, nt kala- ja merikajaka rahvapärane nimetus


kalakurg

peamiselt halli sulestiku, pika kaela ja terava nokaga suur lind


kalamaim

vastsest kujunenud, alles marjast koorunud väike kala


kalamajandus

kalapüüki, kalade turustamist, kalatööstust ja kalakasvatust hõlmav majandusharu


kalambuur

sõnade ootamatutel seostel, hrl tähendustel rajanev vaimukas väljendus, nali vm


kalamees

inimene, kes tegeleb kalapüügiga, ka elukutsena


kalamehejutt

kalameeste fantaasiaküllane, liialdustega jutt kalaretkedest ning haruldasest kalasaagist


kalamehesaabas

kaluri kõrge laia säärega veekindel säärik


kalamürk

mürk, millega hävitatakse veekogudes soovimatuid kalu


kalanahksus

naha sarvestumishäire, mille korral naha pinnal moodustuvad soomusjad ketud ning nahk meenutab kala- või maonahka


kalandreerima

paberit, nahka, riiet vm materjali töötlema (nt kalandriga), et anda pinnale siledust ja läiget või mustrit sisse pressida


kalandus

kalapüüki, kalade turustamist, kalatööstust ja kalakasvatust hõlmav majandusharu (EKSS)


kalandusalane

kalandusse puutuv, kalade või kalapüügiga seotud


kalapaat

paat rannalähedaseks kalapüügiks
kalapüügiks kasutatav paat


kalapunkt

kalade kaluritelt vastuvõtmise koht (kalatööstuse tarbeks)


kalapüügikeeld

ametlik keeld teataval ajal, teatavas piirkonnas kala püüda


kalapüügiluba

ametlik luba teataval ajal, teatavas piirkonnas kala püüda


kalapüügiriist

kalade püüdmiseks kasutatav riist või seadis


kalapüügiõigus

õigusnormid, mis reguleerivad kalapüügi võimalusi ja kalavaru kaitset


kalapüük

kalade püüdmine veekogudest (elatusalana, tööna või harrastusena)

kalade püüdmine veekogudest nii elatus- kui harrastusalana


kalarapped

kala puhastamisel kõrvaldatav mittekasutatav osa, hrl sisikond, lõpused ja soomused


kalarikkus

kalade, kalavarude küllus või mitmekesisus


kalarood

kala selgroog, millelt on liha kõrvaldatud


kalasabakiri

diagonaalselt suunduvatest joontest või triipudest koosnev kala saba meenutav muster (nt rahvarõivastel, vöödel, puunõude ornamentikas)

kalasabamuster (näit. rahvarõivastel, vöödel, puunõude ornamentikas jm.)


kalasabamuster

paralleelselt viirutatud, teravnurga all kohtuvatest joontest kalaskeletiga sarnanev muster


kalasi

käsitsi võrgukudumise riist, lame puupulk, millel kooti võrgusilmad


kalasisalik

ürgaja meredes elanud hiiglaslik kalalaadne roomaja


kalasoomustõbi

naha sarvestumishäire, mille korral naha pinnal moodustuvad soomusjad ketud ning nahk meenutab kala- või maonahka


kalastik

mingi veekogu või piirkonna kalad
mingi veekogu v. piirkonna kalad (EKSS)


kalašnikov

NSV Liidus Kalašnikovi poolt konstrueeritud automaatrelv


kalatiik

tiik kalade kasvatamiseks
Tiik kalade kasvatamiseks (EKSS)


kalatrepp

kaladele jõgedes olevate tõkete ületamiseks rajatud trepitaoline astmestik


kalavastuvõtupunkt

kalade kaluritelt vastuvõtmise koht (kalatööstuse tarbeks)


kaldapealne

kõrgem ala jõe, järve vm veekogu ääres, kuhu vahel on rajatud liikumistee


kaldaperv

veekogu kallas, kalda kallak külg või ääreala


kaldapääsuke

kaldajärsakutesse pesakäike uuristav hallpruuni seljapoole ja valge kõhualusega pääsuke


kaldeera

suur ümmargune nõgu, mis on tekkinud hävinud vulkaani või selle tipu asemele


kaldkiri

(hrl paremale) kaldu olev trüki- või käekiri


kaldkurv

auto-, raudtee, velotreki vm tee ühepoolne kurvikalle


kaldne

viltuses, kaldu asendis olev, mitte püstne ega rõhtne


kaldrist

X-kujuline rist, mille keskel võib olla püstine joon

kahest kaldu asetsevast omavahel täisnurga all lõikuvast joonest rist (X) (EKSS)


kalduma

esialgsest liikumissuunast kõrvale minema või sattuma

liikumisel esialgsest või õigest suunast kõrvale minema

mingis suunas (näiteks vasakule, paremale, ettepoole) vajuma

ajaliselt mingile piirile lähenema (EKSS)


kalduvus

(loomupärane) suundumus teatud kindlas suunas areneda või teatud kombel tegutseda

ühte valikut teisele eelistav hoiak v. meelsus


kale

suurte kalade püüdmiseks kasutatud pujusteta võrkkott, mida veeti paadi järel (Eestis Võrtsjärvel 19. sajandil)

paadi järel veetav kotikujuline pujusteta kalapüünis Võrtsjärvel


kaleidoskoopiline

kaleidoskoobile omane
kirjult vahelduv või sündmusterohke


kalendaarne

kalendrile vastav, kalendril rajanev või kalendris esinev


kalendermärkmik

kalender, milles iga päeva juures on jäetud ruum märkmeteks


kalendriaasta

ajavahemik aasta esimesest päevast viimase päevani (see kaasa arvatud)


kalendrikuu

ajavahemik kuu esimesest päevast viimase päevani (see kaasa arvatud) või kalendri järgi arvestatud kuu aega (lähtepunktiks ükskõik missugune päev)


kalevõrk

paadi järel veetav suur pärakoti ja tiibadega võrkpüünis (Võrtsjärvel) (EKSS)


kalgenduma

(hrl valkude kohta:) tardudes kokku minema, pihustunud olekust klompi, tükki minema


kalibreerima

mõõtevahendite näitu kontrollima ja reguleerima

täpseid mõõtmeid andma, täpsetele mõõtmetele vastavaks tegema.


kalifaat

riik, mida valitseb vaimuliku ja ilmaliku võimuga valitseja ehk kaliif


kalifeed

kitsaste säärtega, põlvedest ülespoole laienevad püksid


kalifornium

kunstlik radioaktiivne metall, omadustelt aktinoid, keemiline element järjenumbriga 98


kaliifiriik

aj teokraatlik riik, mida valitseb kaliif (EKSS)


Kalimantan

suurim saar Kagu-Aasias Malai saarestikus, on jagatud Brunei, Indoneesia ja Malaisia vahel


kaljaastja

endisaegne kolme jala ning kaanega suurem puunõu kalja tegemiseks


kaljujoonis

esiajaloolisel ajal kaljukoobaste seintele või lahtise taeva all olevatele kaljudele kraabitud või värvitud joonistus

kujutis, mis on maalitud või kriibitud kaljule või koopaseinale, ürgseim kunstilise eneseväljenduse vorm


kaljukass

mustjaspruun umbes ühe meetri pikkune taiga- ja tundraalade kiskja

mustjaspruun umbes 1 m pikkune taiga? ja tundraalade kiskja


kaljukindel

absoluutselt kindel, täiesti, vankumatult kindel


kaljukits

kõrgmägedes elutsev suurte kõverate sarvedega kits

kõverate sarvedega kits, kes elab mägedes


kaljukotkas

suur tumepruun kotkas, kes pesitseb peamiselt rabades


kaljurahn

(kaljune) kõrgendik või küngas
ebamäärase kujuga üksik suur kalju


kalk

lubjakivi kuumutamisel saadav vees vähe lahustuv valge aine, mida kasutatakse ehitusmaterjalina

nii iseloomustatakse inimest, kes oma olemuselt on hoolimatu, vali, karm


kalka

poolläbipaistev paber jooniste kopeerimiseks

liitsõnad või sõnaühendid, harvemini tuletised, mis on teisest keelest sõna-sõnalt või morfeem-morfeemilt tõlgitud ja millel on samast laenatud tähendus


kalkosiin

peamiselt vasksulfaadist koosnev hall mineraal, tähtis vasemaak


kalkuleerima

täpset arvestust tegema, täpset maksumust, kulusid vm arvutama


kalkun

sulgedeta ning käsnalise punaka kaela ja peaga suur kodulind

suur lind, keda inimesed kasvatavad, et liha saada


kalkvel

(silmade kohta:) pisaraist märjad, pisarais

nõretamiseni vees, nõretamiseni märg (hrl. pisaraist). (EKSS)


kalkvele

(silmade kohta:) pisaraist märjaks, pisaraisse

nõretamiseni märjaks (hrl. pisaraist). (EKSS)


kallak

teatav laad, iseloomulik tunnus, eesmärk või kavatsus


kallakus

mingi pinna viltuses asendis olek
kaldenurga suurus mõõdetuna


kallale kippuma

(tunde, seisundi kohta:) võimust võtma kippuma


kallaletung

kellegi ründamine jõuga (sõjalist, füüsilist) vägivalda tarvitades


kallaletungija

inimene, kes kedagi jõuga, vägivaldselt ründab


kallale tungima

jõuga, vägivalda tarvitades kedagi ründama


kallaletungisõda

sõda, mida peetakse eesmärgiga hõivata rünnatava riigi territoorium


kallama

anumast seda kallutades vedelikku vm ainet välja voolata laskma

tegema nii, et vedelik voolaks nõust välja või ühest nõust teise


kallas

veekogu-äärne, seda piirav (pisut kõrgem) maismaariba

(pisut kõrgem) maapinna osa, mis piirab veekogu


kalle

teatava nurga all kaldu olek, viltu asend

kallakus (sageli konkreetse suurusena); kaldumine (EKSS)


kallerduma

sültjaks, hangunuks muutuma
sültjaks, kalleriks muutuma (EKSS)


kalligraaf

kalligraafia meister, ilukirjutaja
kalligraafia meister, ilukirjutaja.


kalligraafia

kaunikujuliste tähtedega kirjutamise kunst, vastav kunstiharu

oskus kirjutada kaunikujuliste tähtedega


kallihinnaline

palju raha maksev, kõrge hinnaga
selline, mis maksab palju


kalli-kalli

kätega kellegi ümbert kinni võtmine, et väljendada armastust või sõprust


kallim

kaaslane paarisuhtes, inimene, keda keegi armastab


kalliskivi

looduses harva ja väikestes kogustes leiduv mineraal või kivim (nt teemant, safiir, topaas), mida kasutatakse ehete valmistamiseks

looduses harva leiduv väärtuslik kivi, millega kaunistatakse ehteid


kallistama

kellelgi ümbert kinni võtma, kedagi rinna vastu suruma

kui sa kedagi <eki-highlight>kallistad</eki-highlight>, siis sa paned oma käed talle ümber, et näidata, kuidas sa temast hoolid või teda armastad


kallutama

esialgsest (normaal)asendist kaldus asendisse viima

esialgsest (normaal)asendist kaldu, kaldasendisse viima (EKSS)


kalm

(poeetilisemas stiilis:) hauaküngas, haud


kalme

hrl maapealne kividest, mullast, liivast vms kuhjatud muistne matmispaik

hrl. maapealne (mõnel juhul alaosaga maasse ulatuv) kividest, mullast, liivast vm. materjalist matmispaik


kalmistu

maa-ala surnute matmiseks
maa-ala, kuhu surnud inimesed on maetud


kalmistuvaht

isik, kes on palgatud kalmistut korras hoidma: lõikab võsa, niidab, hoiab teed korras


kalmukivi

hauale püstitatav mälestuskivi, millele graveeritakse surnu nimi, sünni- ja surmaaeg ning mõnikord ka tsitaat

haual olev kivist ese, mille peal on kirjas surnud inimese nimi ning tema sünni ja surma kuupäev


kalmuküngas

see osa hauast, mis ulatub maapinnast kõrgemale


kalmus

veekogude kaldaosas kasvav pikkade mõõkjate lehtede ja tõlvikuga omapäraselt lõhnav rohttaim

veekogude kaldaosas kasvav mõõkjate lehtede ja rulja tõlvikuga omapäraselt lõhnav rohttaim (Acorus calamus)


kalomel

valge pulber, mis tumeneb valguse toimel ning mida kasutatakse antiseptikuna ning keemiatööstuses, teatud elavhõbeda sool


kalor

energiahulk, mida organism saab toidust (seal leiduvatest valkudest, rasvadest, süsivesikutest)


kalorifeer

seade õhu soojendamiseks õhkkütte-, ventilatsiooni- või kuivatussüsteemis

õhkkütte-, konditsioneerimis- ja ventilatsioonisüsteemides, samuti kuivatusseadmeis kasutatav õhusoojendi


kaloriline

(toidust saadava energiahulgaga seoses:) teatud arvu kalorite suurune


kalorimeetria

soojushulga mõõtmine keemiliste ja füüsikaliste protsesside käigus

füüsika haru, mis tegeleb soojushulkade mõõtmisega (EKSS)


kalorivaene

(toidu ja toitumisega seoses:) lahja, vähe kaloreid sisaldav


kalorsus

kilokalorite hulk, mis organism saab 100 g toidu (või toiduaine) tarbimisel


kalpsama

(suure hüppe või suurte hüpetega) kiiresti liikuma


kalts

riideese või riidetükk, mis on viletsa väljanägemisega, (pikast kasutamisest) kulunud või räbaldunud

katkine, kuid siiski veel kantav riietusese (EKSS)


kaltsakas

närustes riietes, hrl allakäinud, saamatu või muidu alavääristatav inimene


kaltsakproletariaat

hrl kapitalistliku ühiskonna põhjakiht (hulkurid, kerjused, vargad)


kaltsiferool

looduslik või sünteetiline aine, mis reguleerib kaltsiumi imendumist organismi, mõjutades kõige enam luude ja liigeste arenemist


kaltsifiilne

(taimede kohta:) kasvupinnasena lubjarikast mulda eelistav


kaltsium

pehme hallikas metall, omadustelt leelismuldmetall, keemiline element järjenumbriga 20

keem. element, hõbevalge läikiv leelismuldmetall (Ca) (EKSS)


kaltsiumhüdroksiid

värvitu kristalne aine või valge pulber, mis tekib lubja (ehk kaltsiumoksiidi) reageerimisel veega


kaltsiumnitraat

lämmastikväetisena kasutatav kaltsiumi ühend


kaltsiumoksiid

(hallikas)valge, kahvatukollane või kahvatuhall kristalne aine, kaltsiumi oksiid, mida saadakse lubjakivi põletamisel ning mida kasutatakse nt ehitusmaterjalina


kaltsukas

kasutatud riiete pood
kasutatud rõivaste pood (EKSS)


kaltsukubu

(inimese kohta, kes on näruselt ja räbaldunult riides)


kaltsupea

(islamiusulise, moslemi kohta, ka sõimusõnana)


kalur

inimene, kes tegeleb kalapüügiga, ka elukutsena


kalurisaabas

kaluri kõrge laia säärega veekindel säärik


kalvados

õuntest saadav kange alkohoolne jook
õunasiidrist valmistatud brändi


kamajahu

keedetud, seejärel kuivatatud ning pruunistatud tera- ja kaunviljast saadud jahu

segu röstitud ja jahvatatud teraviljadest (rukis, nisu oder) ning hernestest, kasutatakse nii jookide kui toitude valmistamises


kama kaks

märgib ükskõikset suhtumist, ükskõiksust mingi olukorra suhtes: sama see, teeb üks välja

kui sul on millegi suhtes <eki-highlight>ükskõik</eki-highlight>, siis see pole sinu jaoks oluline, sinu jaoks vahet ei ole


kamakas

suur, ebamäärase kujuga tihke (kõvaks kuivanud) tükk mingit ainet (nt mulda, jääd)


kamandama

kellelegi (millegi tegemiseks, kuhugi minekuks) käske või korraldusi andma


kamar

mullakiht, mis on tihedalt läbi kasvanud rohttaimede ja nende juurtega

rohttaimede maapinnaligidane osa koos pealmise, taimejuurtest läbikasvanud mullakihiga (EKSS)


kamaramuld

mitmeaastaselt rohumaalt eemaldatud mätaste kompostimisega saadud mullapinnas


kamarduma

rohttaimestiku mõjul huumusega rikastuma (EKSS)


kambamees

kellegagi ühel nõul, ühes mestis olija, kaaslane (mingis ettevõtmises, kitsamas seltskonnas)

(kellegagi) ühes kambas, ühes mestis olija; kaaslane (mingis ettevõtmises) (EKSS)


kamber

(hrl endisaegses maamajas:) (väike) tuba vm ruum

eriline suletud ruum mingis rajatises, aparaadis, masinas