lahinguline

lahingu(te)ga seotud, lahingu(te)sse puutuv


lahingulipp

lipp, mille all võitlejad lahingusse lähevad ja mida ta võitluses kaitsevad


lahingumaal

lahingut, mõnd sõjasündmust kujutav maal


lahingumoon

lahinguks vajalik varustus (nt lõhkelaengud, pommid, torpeedod, käsigranaadid)

sõjaotstarbelised tooted ja materjalid, mida kasutatakse vastase elavjõu ja lahingutehnika hävitamiseks, kaitse- ja muude rajatiste purustamiseks või muude ülesannete täitmiseks


lahingumöll

äge relvastatud võitlus vastase vägedega


lahingutegevus

sõjaväe relvastatud võitlus vastase vägedega, (äge) sõdimine

allüksuste, väeosade ja taktikaliste väekoondiste jõudude ja vahendite organiseeritud kasutamine lahingu ettevalmistamise ja pidamise käigus


lahingutehnika

relvad, lahingumasinad, seadmed vms vahendid, millega relvajõud on lahingutegevuseks varustatud


lahisema

hoogsalt, suurel hulgal, lahinal sadama või voolama


lahits

suvel pruunikat värvi, talvel üleni valge vaid musta sabaotsaga väike saleda kehaga loom


lahja

(looma, harvemini inimese kohta:) vähese lihaga luudel, halvas toitumuses, kõhn

mingi olulise koostisosa sisalduse poolest napp (EKSS)


lahjavõitu

mingi olulise omaduse poolest veidi vähene või puudulik


lahk

(pikk kitsas) vahekoht juustes
(pikk kitsas) vahekoht


lahkama

surnukeha kudede ja elundite uurimiseks avama, lahangut sooritama

laipa kudede ja elundite uurimiseks avama, lahangut sooritama (EKSS)


lahkarvamus

lahknev arvamus või seisukoht
sellest tulenev ebakõla


lahke

(teiste vastu) sõbralik, heatahtlik ja abivalmis

nii iseloomustatakse inimest, kes annab ja jagab hea meelega teistele enda omandit


lahke anniga

(naise kohta, kes meestega kergesti seksuaalvahekorda astub)


lahkekäeline

oma osast teistele meelsasti, ohtrasti andev

suuremeelsust, armastusväärsust üles näitav


lahkheli

eriarvamustest tulenev vastuolu või tüli

lahkarvamustest tulenev tüli, pahandus, sekeldus


lahknema

(kaheks) hargnema, eri suundades kulgema või arenema


lahksooline

(taimede, putukate kohta:) ainult isas- või ainult emassuguelundeid omav, ühe soo tunnustega


lahku

(üksteisest, kellestki või millestki) eemale või eraldiolevaks


lahkuma

kuskilt, mingist kohast, kellegi juurest ära minema (ajutiselt või lõplikult)

mingist kohast või kellegi juurest ära minema


lahku minema

abielu lahutama, püsisuhet lõpetama
abielu või muud püsivat suhet lõpetama


lahkumisavaldus

avaldus, millega taotletakse töökohalt, ametist vabastamist


lahkumishüvitis

ühekordne hüvitis, mida teatud tingimustel makstakse (ettevõtte) juhile või juhtkonna liikmele töölepingu ennetähtaegsel lõpetamisel


lahkusk

usuliste erinevuste tõttu kujunenud, peavoolust lahknenud usutunnistuslik vool


lahku viima

kellestki või millestki eralduma panema, kellegi juurest, mingist kooslusest lahkuma sundima


lahmakas

suur tükk või hulk
lahmav hoop, löök (EKSS)


lahmama

hoogsalt (või hoogudena) voolama või sadama

lahmakalt, jämedalt, umbropsu, hrl. pahameelega midagi järsku ütlema


lahmima

korduvalt (umbropsu) lööma, (huupi) peksma

korduvalt (öelda) lahmama, korduvalt lahmavalt väljenduma; fakte arvestamata mahategevalt kritiseerima (EKSS)


laht

maismaasse lõikuv ookeani, mere või järve osa

mere, ookeani või järve osa, mis ulatub sügavalt maa sisse

maismaasse lõikuv ookeani, mere v. järve osa


lahter

joontega eraldatud osa tabelis, plangil vm, ka dokumendi, kuvari akna vms väli

eraldatud osa mingist osadeks jaotatud ruumist (EKSS)


lahterdama

liikideks, rühmadeks (harva ka pinnaosadeks) jaotama

rubriikidesse jaotama; teat. rubriiki paigutama.


lahti

nii, et saab sisse vaadata (ja midagi välja võtta)

avatud; töötav(aks), tegutsev(aks) (ajutiselt v. alatiseks).


lahti harutama

sõlmest, õmblus(t)est vms lahti päästma, hargnema panema

ümbrisest, pakendist vms järk-järgult vabastama


lahti keerama

keeramisega avama
midagi keerates avama
keeramisega avama (EKSS)


lahti kiskuma

(jõudu rakendades, hooga) avatud, lahtisesse olekusse viima


lahti kloppima

muna vm toiduaineid kiirete, tugevate liigutustega segamini lööma

spetsiaalse vahendiga muna või muud toiduainet kiirete liigutustega segama, nii et tekib vaht


lahti laskma

töötajaga töösuhet lõpetama, töölt, ametist vallandama

midagi koormavat, ahistavat, rõhuvat või üleliigset eemaldama


lahti lööma

hoogsalt midagi avama, löögiga lahti tegema


lahti minema

suletud seisust avatud seisu minema, avanema


lahti monteerima

mingit ehitist, seadet vms osade kaupa koost lahti võtma


lahti mõtestama

analüüsides selgitama, detailsemalt, põhjalikumalt sisu avama, mõtet paremini esile tooma


lahtine

selline, mis võimaldab läbipääsu, lahti olev, avatud


lahtine tund

avalik õppetund, mida saavad jälgida nt praktikandid, lapsevanemad, tulevased õpilased vm huvilised


lahtiolek

(teenindava asutuse töötamise aja kohta)


lahtiolekuaeg

ajavahemik, mil mingi asutus vms koht on asjaajamiseks vm tegevuseks avatud


lahti pääsema

haardest, kinnitusest vabanema, (kuskilt) lahti tulema


lahti päästma

kinniolekust, kütkest, haardest vabastama

(vete kohta:) tammi vm takistuse tagant voolama laskma


lahti rabelema

tugevalt rapsides, siia-sinna liikudes vabaks pääsema


lahti riietama

kellelgi riideid seljast (ja jalatseid jalast) ära võtma, kedagi riidest lahti võtma


lahti riietuma

endal riideid seljast (ja jalatseid jalast) ära võtma, end riidest lahti võtma


lahti rääkima

mingi nähtuse või probleemi olemust avama, midagi põhjalikult tutvustama


lahti saama

vabanema soovimatust, tülikast vms asjaolust või inimesest

kellestki või millestki vabanema, nii et neid enam ei ole


lahtise jutuga

(ladusa, vabalt voolava, ka ohtra rääkimise kohta)


lahtise peaga

taibukas, suurepärase mäluga, heade eeldustega edukaks õppimiseks


lahtise sulega

(ladusa, vabalt voolava kirjaliku eneseväljenduse kohta)


lahtise taeva all

eluasemeta, ilma peavarjuta
hoonest välja tõstetud
hoonest väljas


lahtise taeva alla

eluasemeta, ilma peavarjuta seisu
hoonest välja


lahtisi silmi

(ärksa, avatud, tõsiasju märkava ja omaksvõtva vaateviisi kohta)


lahtiste kätega

(inimese kohta, kel on käelise töö peale osavust, annet, hakkamist, kelle käes selline töö laabub)


lahtiste uste päev

päev, mil mingi asutus on kõigile tutvumiseks avatud


lahti tegema

midagi kinnisest, suletud olekust lahtisesse olekusse viima


lahti tõmbama

kui sa <eki-highlight>tõmbad</eki-highlight> midagi <eki-highlight>lahti</eki-highlight>, siis sa teed nii, et see oleks avatud


lahti ütlema

(vabatahtlikult) millestki või kellestki oma valduses olevast, omasest või harjumuspärasest loobuma


lahtiütlus

tekst, mis lisatakse artiklile vm materjalile, et vältida võimalikke sekeldusi, väärtõlgendusi või -järeldusi, vastutust piirav klausel (nt <eki-foreign>Selle veebilehe kasutamine ja sirvimine toimub külastaja enda riisikol</eki-foreign>)


lahttasku

endisaegne vööle seotud tasku
endisaegne vööle seotav tasku (EKSS)


lahtuma

(lahtiselt, õhu käes) seistes värskust ja toimet kaotama (hrl toiduainete kohta)


lahus

(üksteisest, kellestki või millestki) eemal või eraldi

kahe v. enama aine segunemisel tekkiv muudetava koostisega homogeenne tasakaaluline süsteem


lahusti

aine, mis mingi teise ainega lahuse moodustamisel jääb selle põhikoostisosaks

tööstuslik kemikaal, mida kasutatakse erinevate kemikaalide ja materjalide lahustamiseks või lahjendamiseks


lahustuma

(tahkete ainete kohta:) vedelas aines vedelduma ja sama ainega ühtlaselt segunema

lahustuma panema, lahustuda laskma, lahuseks muutma


lahutama

üksteisest või kellestki, millestki eraldama, lahku ajama või viima

liitmise pöördtehet sooritama: üht liidetavat teise antud liidetava ja summa järgi leidma


lahutamine

(matemaatiline tehe:) antud arvu vähendamine teatava arvu võrra (nt 8 – 3), mille tulemus on vahe


lahutatav

(lahutamistehtes:) arv või avaldis, mida lahutatakse

arv, mis vähendatavast lahutatakse (EKSS)


lahutus

abielu lõpetamine seadusega kehtestatud korras abielupoolte eluajal


lahutusvõime

kuvari, printeri vm seadme omadus esitada kujutist suurema või väiksema täpsusega

(optilise riista) võime anda eristatavaid kujutisi lähestikku paiknevaist objektidest


lahvama

(leegi, vihmasaju vms kohta:) suure hooga, äkitselt puhkema, kuskile paiskuma


lahvandus

jäävaba, kinnikülmumata ala jäätunud veekogul


lahvatama

(mingi protsessi, tegevuse kohta:) äkitselt puhkema või (millekski) muutuma

(mingi tegevuse, protsessi järsu puhkemise kohta:)


lai

ristsuunas, ühest küljest või servast teiseni suhteliselt suure ulatusega

selline, mille ühest küljest teise küljeni on pikk vahemaa


laiahaardeline

paljut (põhjalikult) hõlmav, haardelt ulatuslik


laiaks lööma

(raha kohta:) ära kulutama, ära raiskama


laialdane

(maa-ala kohta:) suur ja lai, avar
suurel alal esinev, ulatuslik


laialeheline

(taime kohta:) liigiomaselt laiade lehtedega

suhteliselt suurte lehtedega (nt pärn, kastan, pöök)


laiali lagunema

oma terviklikkust, ühtsust kaotama, tükkideks minema, osadeks lagunema (ja toimimast lakkama, hajuma vms)


laiali laotama

midagi hunnikust vm kogumist laiali paigutama või puistama


laiali laotuma

laiali või laialt levima, (laotatuna) laiali paigutuma


laiali loopima

(ühest kohast) laiemale alale, siia-sinna loopima


laiali minema

(organisatsiooni, selle koosseisu, muu inimkoosluse kohta:) tegutsemist, töötamist lõpetama

lakkama funktsioneerimast (grupi v. organisatsiooni kohta)


laiali paiskuma

plahvatuse tagajärjel, löögist, tõukest vms osadena eri kohtadesse langema


laiali pillutama

inimesi eri kohtadesse, hajali asuma või tegutsema sundima


laiali saatma

mingi organisatsiooni vm koosluse tööd või tegevust lõpetama, töö- või ametikohalt või võimu juurest kõrvaldama


laiali vajuma

lagunedes (osadena) laiemale alale vajuma


laiali valguma

(vedeliku kohta:) laiali voolama, laiemale alale minema


laiali vedama

ühest kohast eri kohtadesse vedama või toimetama


laiama

tähtsat tegelast mängima, uhkeldama, praalima


laiapinnaline

paljusid eri seisukohti, osapooli hõlmav


laiapõhjaline

erinevaid liikumisi, erakondi, huvigruppe vms hõlmav


laiaulatuslik

(määra rõhutavalt:) suure ulatusega, ulatuslik


laibamürk

laiba roiskumisel tekkiv mürgine aine, roisubakterite elutegevuse laguaine


laid

rõivaks vm õmblustooteks vajalikus pikkuses tükk kangast (hrl selle kanga laiuses)

(väljakujunenud taimkattega) väike (mere)saar


laiduväärt

nurisemist, etteheiteid, laitmist pälviv


laiendama

matemaatikas murru lugejat ja nimetajat ühe ja sama arvuga korrutama (EKSS)


laienema

laiuselt või pindalalt suuremaks muutuma

arvult, hulgalt või ulatuse, haarde poolest suurenema


laiguline

selline, kus on ümbrusest värvitooni poolest erinevaid laike


laik

märge tähenduses 'meeldib' suhtlusvõrgustikus Facebook vm

ümbrusest värvitooni vm. poolest erinev väike pinnaosa


laika

väga pehme ja elastne eriliselt töödeldud lamba- või kitsetallenahk (nt sõrmkinnaste ja voodrite valmistamiseks)


laikpigmenditus

naha laigutine pigmendipuudus, mis tekib melaniini ebaühtlase jaotumise tõttu


laikäpp

põhjapoolkera suurtes metsades elav kogukas pruuni karvkattega kiskja

suur metsloom, kellel on paks pruun karv


lai leht

(suurustaja, enese tähtsaks tegija kohta)


laim

vale või osaliselt väär väide, mida levitatakse, et kahjustada teise inimese või ettevõtte mainet


laimama

kellegi kohta valet, häbistavat väljamõeldist levitama


laimujutt

valet, häbistavat väljamõeldist sisaldav jutt


laine

hrl veekogu pinnal (kaarduva) vallina leviv kõrgema vee riba

üks joontest mere pinnal, mis liigub kalda suunas

miski perioodilise, hootise ilmumise, levimise, liikumise v. tegutsemise poolest veelainet meenutav


lained löövad üle pea

(hädas või hingelises ummikus olemise kohta)


laineline

(pinna, joone kohta:) korrapäraselt korduva edasi-tagasi kaarduva, lainet meenutava kuju või vormiga, mitte sile ega sirge


lainemurd

tugev lainetus (murdlained) kohas, kus veekogu läheb järsult madalamaks


lainer

kosmeetikavahend joone tõmbamiseks silmalau äärde


lainetus

vee liikumine lainetena, veekogu pinnal liikuvad lained


laip

surnud inimese (või looma) keha
inimese v. looma elutu keha


laisalt

tööd vm. pingutust vältival, tegevusetut olelust armastaval, viitsimatul moel.


laisavõitu

laiskusele kalduv, veidi või üsna laisk (midagi tegema)


laisik

Kesk- ja Lõuna-Ameerika ürgmetsades puudel elav väga aeglane ahvitaoline loom


laisk

selline, kellele meeldib tegevuseta olla, kellel pole viitsimist pingutada või tööd teha (ka loomade kohta)

selline, kes ei taha töötada ega pingutada

tööd vm. pingutust vältiv, tegevusetut olelust armastav, viitsimatu.


laiskelajas

Lõuna-Ameerika ürgmetsades puudel elutsev ahvitaoline imetaja


laiskkull

omapärase soriseva lauluga videviku- ja öölind


laisklema

niisama olesklema, mitte midagi tegema
mitte tööd tegema


laisk silm

hrl nägemishäirega silm, mis ei osale nägemisimpulsi edastamises

silma mittekasutamisest tekkiv nägemise kadu ühes või mõlemas silmas


laiskvorst

laisk, tööst ja kohustustest kõrvale hoidev inimene


laitma

kellegi või millegi suhtes pahameelt, rahulolematust avaldama, etteheiteid tegema

kedagi halvaks v. kõlbmatuks tunnistama, tugevalt kritiseerima


laitmatu

selline, et pole midagi ette heita, igati veatu, täiesti hea või korralik


laitus

mahategemine, laitmine, negatiivne hinnang


laius

(suurim) ulatus rõhtsuunas (mõõtmena pikkuse või kõrguse, sügavusega ristsuunas)

maakera punkti kaugus ekvaatorist nurgaühikutes väljendatuna (EKSS)


laiuskraad

kaugus ekvaatorist lõuna või põhja suunas kraadides mõõdetuna

1/360 Maa meridiaanist, sellise laiusega (u. 111 km) ekvaatoriga paralleelne mõtteline vöönd maakerast


laiuti

laiuse, läbimõõdu või ristsihi suunas
laiuse suunas; laiust pidi. (EKSS)


lajatama

sellist heli tekitades lööma, kukkuma vms


lajatus

tugev lajatav, kajav heli, mis tekib nt millegagi löömisel või püssist laskmisel


lakapealne

elamu, lauda, aida vm hoone lae ja katuse vaheline ruum


lakard

inimene, kes ülemäära tarvitab alkohoolseid jooke, on alkoholist sõltuvuses

inimene, kes joob liiga palju alkoholi ja on sellest sõltuvuses


lakeerima

elunähtusi vm tegelikust ilusamana, paremana esitama või kujutama, sellisena paista laskma


lakeilik

orjameelselt käsku täitev, kellegi ees lömitav, lakeile iseloomulik


lakieemaldaja

kuivanud laki eemaldamiseks mõeldud keemiline vahend


lakkama

(millegi toimimise, toimumise, töötamise kohta:) lõppema või katkema


lakkamata

pidevalt, nii, et vahet, katkestust sisse ei tule


lakkamatu

pidevalt kestev, mitte vähenev, katkev või lõppev


lakke hüppama

väga suurt rõõmu tundma (ja seda ülevoolavalt väljendama)


lakkida saama

petta, tüssata saama
kaotama, lüüa saama


lakkima

mingit pinda lakiga katma (nt küüsi, mööblit, põrandat)


lakutud

sileda, mukitud välimusega, (ülemäära) klanitud olemisega


lakkvärv

värvainet ja lakki sisaldav värv, mida kasutatakse läbipaistva või emailja pinna saamiseks puidul, metallil, nahal


lakmustest

(midagi näitava, tõestava asjaolu, tegevuse vms kohta)

lakmuspaberiga tehtav proov või metafoorselt millegi katsetamine


laks

annab edasi heledalt kõlava löögi heli
ühekorraga, äkki
hoobiga, löögiga kaasnev heli


laksakas

heledalt kõlav löök
sellega kaasnev heli


laksama

kerget lööki andma, (kõlavalt) lööma
korraks laksti lööma (EKSS)


laksatama

korra (kuskile vastu) lööma
sellest (heledalt) kõlama


laksatiiv

aine või ravim, mis kõhukinnisuse korral soodustab soolte tühjendamist


laksutama

(löökidega, järskude liigutustega) kõlavaid helisid tekitama

(ööbiku, harvem muu linnu laulmise kohta)


laktaat

hapupiimatooteis sisalduv sool või ester


laktobatsill

piimhapet tekitav ning piima hapnemist põhjustav tervislik bakter, mida piimatööstuses lisatakse jogurtitele vm hapupiimatoodetele


laktoos

imetajate piimas sisalduv magus aine
piima koostisse kuuluv disahhariid


lakto-ovovegetaarlane

inimene, kes sööb ainult taimset päritolu toitu ning piima- ja munatooteid


laktovegetaarlane

inimene, kes sööb ainult taimset päritolu toitu ja piimasaaduseid


lakukivi

loomadele lakkumiseks antav (puhastamata) kivisoola tükk


lamama

inimeste ja loomade kohta: sellises asendis olema, kus kogu keha toetub mingile pinnale, pikali olema


La Manche

kitsas väin Suurbritannia ja Prantsusmaa vahel


lamandumiskindel

(taimede kohta:) selline, mis vihma ja tuule käes ei lamandu, tugeva varre või kõrrega


lamandumiskindlus

taime pärilik võime mitte lamanduda vihma ja tuule käes


lamaskil

lamali asendis; pikali asendis; lamavalt vastu aluspinda


lamaskile

(pooleldi) lamavasse asendisse
pikali asendisse; lamavasse asendisse


lamasklema

laisalt, mõnuledes pikutama või vedelema


la-mažoor

mažoorhelistik, mille esimene aste on la


lamavoi

vanker, mida kasutatakse kauba vm kraami vedamiseks


lamav politseinik

(liikluses:) sõidukiirust piirav kõrgend sõiduteel


lamba-aasta

(Hiina astroloogias:) aasta, mida mõjutab kitse ehk lamba märk


lambahänilane

linavästrikku meenutav sale kollakas lind

kollane linavästrikusarnane värvuline, Eestis elutseb peamiselt luhtadel ja rannakarjamaadel


lambake

(hellitavalt, haletsevalt lambatalle või lamba kohta)


lambakoer

tugev koer, keda on kasutatud peamiselt karja ja kodu kaitsmisel ning kes välimuselt meenutab hunti


lambakäärid

kääridetaoline tööriist lammaste pügamiseks


lambalik

(inimese kohta:) alandlik, arg või rumal


lambanahk

lambalt saadud (karus)nahk
lamba nahk materjalina


lambapuravik

kollakaspruuni kuni punakaskollase paksult limase kübaraga söögiseen


lambavalge

kollaka varjundiga valge, looduslik lambavilla valge


lambivari

valgust suunav ning mahendav (pehmest materjalist) kate elektrilambil

valgust suunav ning mahendav hrl. mingist pehmest materjalist kate elektrilambil


lambur

(eriharidusega) inimene, kes kasvatab ja hooldab lambaid


lame

tasase pinnaga, kumeruseta, suuremate kõrgenditeta (või süvenditeta)


lamedapõhjaline

(hrl anuma või sõiduvahendi kohta:) lameda põhjaga


lamekaan

väike pruunikas kaan
väike pruunikas kaan (Glossiphonia)


lamellkardin

püstistest ribadest kardin
pikkadest lamellidest koosnev kardin


lamellrehv

rehv, mille muster sisaldab õhukesi liistakuid teepinnaga haardumise parandamiseks


lament

lärm, (häda)kisa
mürgel
hädasolija(te) kisa


lamenukkfilm

animafilm, mille tegelasi kujutavad lamenukud


la-minoor

minoorhelistik, mille esimene aste on la


lamisema

tühja juttu rääkima, loba ajama, lobisema


lamm

suurvee poolt üleujutatav osa jõeorust
üleujutatav lame oru põhi


lammas

paksu karvase villkattega keskmise suurusega sõraline loom

sellest villa, liha (ja piima) saamiseks aretatud koduloom

loom, keda inimesed kasvatavad, et liha ja villa saada

rumal v. alandlik, alistuv ning arg inimene (EKSS)


lammimuld

üleujutuse setete kuhjumisest kujunenud muld (siseveekogude tulvaveealadel)


lamminiit

suurvee ajal üleujutatav rohttaimedega ala jõeorus või järve kaldal


lammutama

(hoonet, rajatist, masinat) koost ära lahutama, (maha) lõhkuma


lammutuskoda

töökoda, kus lammutatakse autosid ja kaubeldakse nende töökõlblike osadega


lamp

valgust andev tarbeese, mis hrl koosneb ühest või mitmest valgusallikast ja kuplist vm kattest

seade, mis annab valgust (ja mille sees on pirn)

elektronseadis, mille elektroodid vm. aktiivosad asetsevad vaakumkolvis


lambist

ilma (nähtava) põhjuseta, iseenesest, suvaliselt


lampjalg

lameda võlviga pöid, mille korral kogu jalatalla sisepind on kokkupuutes toetuspinnaga


lampjalgsus

jalapöia rist- või pikivõlvi lamenemine
tegemist on pöiavõlvide lamenemisega


land art

1960. aastate lõpus alguse saanud kunstivool, milles kunstiteosteks on looduslikest materjalidest objektid vabas looduses


landraat

Baltimaade rüütelkonna kõrgeima täidesaatva organi liige 17. sajandist kuni aastani 1917, Põhja-Eestis ka sellele eelnenud Maanõukogu liige


lang

vee- või maapinna langus pikkusühiku kohta (avaldatakse hrl kümnendmurruna või promillides)


langema

(oma raskuse mõjul) allapoole, maapinna poole liikuma

sõjas, võitluses, lahingus surma saama. (EKSS)


langetama

otsusega seoses väljendab selle sooritust, ärategemist

allapoole liikuda, langeda v. vajuda võimaldama


langetustraktor

metsatöömasin, mis langetab, laasib ja järkab puu


langetõbi

haigus, mille põhitunnuseks on perioodilised krambihood ja teadvusehäired


langetõvehoog

langetõvele omane krambihoog või teadvushäire


langus

(veeseisu kohta:) alanemine, madalamale vajumine


lank

puude langetamiseks või puudelt vaigu võtmiseks välja mõõdetud metsatükk


lanoliin

lambavillast eraldatud kollakas rasvataoline aine (EKSS)


lantaan

õhu toimel tumenev pehme hõbevalge metall, omadustelt haruldane muldmetall (lantanoid), keemiline element järjenumbriga 57

keem. element, õhu toimel tumenev hõbevalge keemiliselt aktiivne metall (La) (EKSS)


lantsetjas

kujult kitsas ja piklik, keskelt veidi jämenev, aheneva tipuga


lantš

keskpäevane söögikord (kell 12–14) või kerge eine (hrl Lääne-Euroopa maades)


laostama

kellelegi (majanduslikku, rahalist) kahju tekitama, kedagi või midagi (majanduslikult) hävitama


laostuma

(majandusliku, rahalise) kahju, hävingu seisundisse jõudma või sattuma

kõlbeliselt alaväärtuslikuks muutuma v. laose seisundisse jõudma v. sattuma


laotama

midagi hunnikust vm kogumist laiali paigutama või puistama

midagi (hunnikust, kuhjast v. kogumist) laiali puistama


laotuma

laiali või laialt levima, (laotatuna) laiali paigutuma


laotur

masin mingi materjali laotamiseks, laiali puistamiseks (nt põllumajanduses, tee-ehitusel)


lapendama

võngeldes, vänderdades (edasi) liikuma; võngeldes v. tiibadega pekseldes lendama


laperdama

tuule käes võnklema, lehvima
kõikuma, edasi-tagasi liikuma


lapidaarne

lühike ja selge, kokkusurutud ja väljendusrikas


lapike

väike tükk (maad vm pinda), millegi väike osa


lapi keel

soome-ugri keel, mida kõnelevad Rootsis, Norras, Soomes ja Venemaa Koola poolsaarel elavad saamid


lapiline

selline, kus on ümbrusest värvitooni poolest erinevaid laike


lapimaa

külakogukonna kasutuses olnud maa, mis jagati piklikeks põllu- või heinamaalappideks, mida talu võis kasutada

põllu- v heinamaalapp lapimaasüsteemis (EKSS)


Lapimaa

saamide asuala Põhja-Soomes, Põhja-Rootsis, Põhja-Norras ja Venemaal Koola poolsaarel


laplane

Norra, Rootsi, Soome põhjaosas ja Venemaal Murmanski oblastis elava rahva liige


lapp

(väike) tükk riiet vm õhukest materjali (nt puhastamisvahendina või katkise koha paikamiseks)

tükk riiet, millega saab näiteks lauda puhastada


lappama minema

kontrolli alt väljuma, kontrollimatuks muutuma


lappesse minema

käest ära minema, kontrollimatuks muutuma


lappima

parandama või tugevdama, hrl midagi lisaks pannes


laps

inimene sündimisest täisealiseks saamiseni

kellegi järglane, poeg v. tütar oma vanemate suhtes


lapseaastad

lapsepõlve aastad, hrl kuni kooli- või noorusaastateni


lapsega tüdruk

(vanemas keelepruugis vallalise naise kohta, kellel on laps või lapsed)


lapsehoid

eelkooliealiste laste hooldamine ja arendamine lapsevanema ajutisel äraolekul


lapsehoidja

inimene, kes hoolitseb väikeste laste eest, kui nende vanemaid pole kodus

inimene, kelle töö on laste eest hoolitseda, kui vanemaid kodus pole

väikelapse (v. -laste) eest hoolitsev isik


lapseiga

inimese vanusejärk kuni murde- või täisikka jõudmiseni


lapsekari

(ühe pere laste kohta, kui neid on palju)


lapsekindel

selliselt tehtud, et väike laps ei saa avada või puutudes end kahjustada


lapsekoda

naise või emaslooma suguelund, milles toimub loote areng


lapsekäru

(istuvas asendis) väikelapse sõidutamise vahend


lapselik

lapsele omane või iseloomulik
lapse kombel maailma tajuv


lapselukk

lukk vm seadeldis, mis lukustab midagi nii, et väike laps seda avada ei saa (nt aknal, pesumasinal)

piirang, mis on mõeldud tõkestama (lapse) võimalust kasutada mõnda seadet või selle toimingit


lapsendama

võõrast last oma seaduslikuks lapseks võtma

võõrast last seaduslikult oma lapseks võtma


lapseohtu

(välimuselt) mitte veel päris täiskasvanud


lapsepigi

vastsündinu esimene roe, loote soole (limane, rohekas) sisaldis


lapsepilastaja

lapsi seksuaalselt ahistav täiskasvanud inimene


lapsepsühholoogia

laste psüühika eripära ja arengut käsitlev psühholoogia haru


lapsepõli

lapsena elamise ja kasvamise aeg
aeg, kui inimene on laps


lapsepõlv

lapsena elamise ja kasvamise aeg
aeg, kui inimene on laps
aeg, millal inimene on noor v. laps


lapsepõnn

väike laps, vahel pigemini väikese poisi kohta


lapserikas

laste poolest rohkearvuline (hrl perekonna kohta)


lapsesõbralik

lastele igati sobiv, laste huvisid arvestav


lapsevanem

lapse isa või ema
ema või isa
lapse ema v. isa


lapsevanker

enda ees lükatav ratastega vahend lamava imiku sõidutamiseks

nelja rattaga ese, mille sees saab beebit sõidutada


lapsevoodi

sünnituse ja sünnitusjärgse seisundi kohta


lapsevoodipalavik

sünnitusjärgne emakapõletik ja sellest tekkinud veremürgitus


lapseõnn

(märgib laste või lapse saamise õnnestumist, laste sündimist perre)


lapsik

(täiskasvanu, tema käitumise kohta:) lapse moodi lihtsameelne, vanuselise või kogemusliku küpsuseta


lapsikus

täiskasvanu lapsik-olek, vanuselise või kogemusliku küpsuse puudumine täiskasvanud inimesel


lapsporno

pornograafiline materjal, kus kujutatakse last või lapsi


lapšaa

lamedad lindikujulised nuudlid, lintnuudlid


laptop

väike arvuti, mida saab endaga kaasas kanda


lara

sügavama sisuta (ohtrasõnaline) jutt, tühjast-tähjast rääkimine


laralõug

sõnaohter, väga jutukas inimene, kes sageli räägib tühjast-tähjast


laristama

(mingi tegevusega) larinat tekitama; larisema panema, lariseda laskma


larpima

ahnelt, palju jooma või vedelat toitu sööma


larts

annab edasi vedeliku paiskumise, hääleka löögi heli


lartsatama

järsku heli tekitades kukkuma, paiskuma vms


lartsuma

korduvaid püdela, vedela aine järsu liikumise helisid tekitades paiskuma või paiskama


larv

moondelise arenguga loomade esimene arengujärk pärast munast vms koorumist (nt putukatel, konnal)


larüngaal

kõris moodustatud häälik (eesti keeles <eki-foreign>h</eki-foreign>)


lase käia

mingit tegevust või toimingut heaks kiitev, hoogustav ütlus


laserdiood

kahe elektroodiga elektronseadis, mis tekitab stimuleeritud kiirgusvoo


laserikiir

laserseadmest lähtuv väga tugev kitsas sirge valgusjoon

laseri väga tugev kitsaks kimbuks koondunud kiirgusvoog (EKSS)


laserikiirgus

laserist lähtuv kiirgus, kitsaks kimbuks koondunud laserikiired


laserketas

arvuti andmekandjana kasutatav laserplaat


laserlõikus

laserikiire abil tehtav operatsioon (nt nägemise korrigeerimiseks)


laserplaadimängija

seade heli taasesitamiseks laserheliplaadilt


laserplaat

heli, teksti või pildi optilist digitaalsalvestust kandev, laserikiirega loetav ketas

laserketas, millele mahub kuni 74 minutit digitaalset Hi-Fi stereoheli


laser-show

värviliste laserkiirtega tekitatud vaatemäng


LASIK

laseri abil sooritatav silma nägemishäireid korrigeeriv protseduur


lasila

postidel põikpuu hobuste kinnisidumiseks


lask

ühekordne laskmine laskeriistast (ka lastud kuul, mürsk, nool vm)

laskmisega kaasnev pauk (tulirelva korral)


laskeasjandus

õpetus, mis käsitleb tulistatava keha liikumist ja sellega kaasnevaid protsesse nii seespool kui ka väljaspool relva rauaõõnt


laskeava

ava kaitserajatises vm, millest tulistatakse


laskepesa

rajatis tulirelvast tulistamiseks (kaevikus, nt kuulipilduja jaoks)

hrl kiirtulirelva jaoks kaevikus rajatud varjend


laskerelv

käsirelv laskmiseks, hrl tulistamiseks (nt püss, püstol, aga ka vibu)


laskesektor

(kuulipildujale, suurtükile) otsesihtimisega tulistamiseks määratud maastikulõik

tulevahendile otsesihtimisega tulistamiseks määratud maastikulõik


laskesport

spordiala, mis hõlmab täpsuslaskmise käsitulirelvast ja õhkrelvast

täpsuslaskmine (käsitulirelvast, ka õhkrelvast) spordiharuna (EKSS)


laskesuusatamine

spordiala, kus on ühendatud murdmaasuusatamine ja väikesekaliibrilisest vintpüssist märkilaskmine

suusaspordiala, mis hõlmab murdmaasuusatamise ja täis- v. väikekaliibrilisest püssist laskmise (EKSS)


lasketiir

laskeharjutusteks ja -võistlusteks kohandatud maa-ala või ruum


laskma

midagi teha või juhtuda võimaldama, mitte keelama või takistama


laskmata karu nahka jagama

alles toimumata ettevõtmise või võistluse oletatavaid kasusid või medalikohti enneaegu jagama


laskuma

allapoole, madalamale (pinnale) liikuma
allapoole liikuma
ennast alandama


laskurkorpus

1942–1946 Punaarmee koosseisu kuulunud eesti rahvuslik väekoondis


las käia

mingit tegevust või toimingut heaks kiitev, hoogustav ütlus


Lasnamäe

linnaosa Tallinna idaosas, peamiselt Nõukogude ajal ehitatud korterelamutega elurajoon


lasso

silmusega nöör hobuste, põtrade ja teiste loomade püüdmiseks


last

korraga veetav materjal, kaup või esemed

teisaldatav koorem või laadung (eriti laevaga veetav)


lasteaed

kuni seitsmeaastastele lastele hoidu ja alusharidust võimaldav asutus

asutus, kus tegeldakse väikeste laste kasvatamise ja õpetamisega enne kooli


lasteaed-algkool

lasteasutus, kus lasteaed on ühendatud algkooliga, on ühine juhtkond


lasteaednik

lasteaias töötav, laste mängu ja õpetust juhendav pedagoog


lasteaiaõpetaja

eriharidusega inimene, kes õpetab ja kasvatab lapsi koolieelses lasteasutuses (ka ametinimetusena)


lastearst

lapsi raviv ning nende tervislikku seisundit jälgiv arst


lastehalvatus

hrl laste viirushaigus, mille korral kahjustuvad liigutusi juhtivad ajukeskused


lastehoid

eelkooliealiste laste hooldamine ja arendamine lapsevanema ajutisel äraolekul

lastehoiu asutus, kuhu vanemad saavad oma lapsi mõneks tunniks või terveks päevaks hoiule viia


lastekari

(ühe pere laste kohta, kui neid on palju)


lastekindel

selliselt tehtud, et väike laps ei saa avada või puutudes end kahjustada


lastekliinik

õppe- või uurimisasutuse juurde kuuluv lastehaigla


lastekodu

orbude ja vanemliku hoolitsuseta laste kasvatusasutus

orbunud vm. viisil vanemate hooleta jäänud laste kasvatusasutus


lasteküla

eriline lastekodu, kus vanemliku hoolitsuseta jäänud lapsed kasvavad keskkonnas, mis on ligilähedane tavapärasele ja turvalisele pereelule


lastelukk

lukk vm seadeldis, mis lukustab midagi nii, et väike laps seda avada ei saa (nt aknal, pesumasinal)


lasteparv

suur hulk (tihedasti) koos tegutsevaid lapsi


lasteporno

pornograafiline materjal, kus kujutatakse last või lapsi


lasteraha

lapsetoetus vm lastega seoses makstav rahaline toetus


lasteratas

laste tarbeks valmistatud jalgratas
väiksema raamiga ratas


lasterikas

laste poolest rohkearvuline (hrl perekonna kohta)


lastesõbralik

lastele igati sobiv, laste huvisid arvestav


lastesõim

kuni kolmeaastastele lastele hoidu ja arendust võimaldav asutus

lastekasvatus asutus, kus käivad lapsed vanuses 1,6 kuni 3 aastat.


lasteõnn

(märgib laste või lapse saamise õnnestumist, laste sündimist perre)


lastikiri

dokument, mis tõendab veolepingu sõlmimist ning kauba vastuvõtmist meritsi vedamiseks

lasti koostist üksikasjalikult kirjeldav dokument laeva, lennukivõi raudteega vedamiseks vastu võetud veoses kohta


lastiruum

laeva alumise teki ja topeltpõhja vaheline ruum


last koos pesuveega välja viskama

koos tarbetu või vastuvõetamatuga ka midagi vajalikku või väärtuslikku kõrvale heitma


lasu

lai (madal) hunnik vm kindla kujuta kuhjum


lasund

selgepiiriline kivimite või setete ulatuslik lame mass maakoores, hrl teiste samalaadsete peal, all või vahel

selgepiiriline kivimi v. sette kogum maakoores (EKSS)


lasuriit

poolvääriskivina kasutatav läbipaistmatu taevassinine mineraal


lasuur

läbipaistva kihina pinda kattev ja kaitsev värv (algselt ainult sinise värvi kohta)


latatara

sõnaohter, väga jutukas inimene, kes sageli räägib tühjast-tähjast


lateksvärv

seinte, lagede värvimiseks kasutatav värv, mille sideaineks on sünteeskautšuki vm polümeeri vesiemulsioon ning mida kasutatakse hrl naturaalsest kummist esemete valmistamiseks (nt latekskindad, -kondoomid, -lutid)

peaaegu lõhnatu sideainena vette dispergeeritud polümeere sisaldav värv


lateraal

(foneetikas:) häälik, mille moodustamisel õhuvool väljub ühelt või mõlemalt poolt keelt (nt <eki-foreign>l</eki-foreign>)

konsonant, mille moodustamisel õhuvool väljub ühelt v. mõlemalt poolt keelt


lateraalne

küljepoolne, küljele jääv
keha keskjoonest kaugemal olev


laterdama

palju ja kiiresti, hrl ebaolulist, tühist või ebamäärast, segast rääkima


latern

tuule- ja vihmakindel valgusti (nt tänava-, autolatern või kantav, riputatav lihtne valgusallikas)

kuplil asuv katusetorn, milles olevate akende kaudu pääseb valgus kuplisse


latiivkääne

(grammatikas:) kääne, mis väljendab kohaga seotud suhteid (nt sisseütlev, alaltütlev)


latiniseerima

ladina keelele (või kirjale) omast kuju andma, ladinapäraseks mugandama


latinism

ladinapärane sõna, väljend või grammatiline konstruktsioon mingis muus keeles


Latium

maakond Itaalias, kus asub pealinn Rooma


lats

inimene sündimisest täisealiseks saamiseni


latsutaja madu

mürkmadu, kellel on saba tipus lõgisevad nahkrõngad


latt

pikk ja suhtelise väikese ristlõikega puitmaterjal (kasutatakse nt aia, katuse tegemisel)

hüppelatt, üle selle tuleb hüpata nt teivashüppes, kõrgushüppes


lattaed

rõhtsalt püstpostide vahele kinnitatud lattidest tara

vertikaalne püsttakistus üksteise kohal asuvatest lattidest


latter

kergete vaheseintega eraldatud osa ruumist (EKSS)


latti kõrgele seadma

kõrgetasemeliseks eeskujuks olema, samalaadseid ootusi tekitama


latti madalamale laskma

väiksemaid nõudmisi esitama, nõudmistes järeleandmisi tegema


lattraud

mitmesuguse ristlõikega lattideks valtsitud teras


latva lööma

pähe hakkama, joobnuks tegema
reaalsustunnet kaotama panema


lauajupp

pikemast lauast saetud või eraldunud tükk lauda


lauakaart

(pidu)lauas kohta osutav nimega kaardike


laualamp

(kirjutus)lauale toetuv või selle külge kinnituv valgusti


lauanõu

söömisel, söögilauas kasutatav toidunõu (nt taldrik, tass)


lauatelefon

traditsiooniline laua või muu rõhtse pinna peal seisev telefoniaparaat


lauatennis

erilisel laual reketi ja väikese tselluloidpalliga mängitav sportmäng

sportlik mäng, mida mängitakse erilisel laual reketi ja väikese palliga

mäng, mis on sarnane tennisele, aga seda mängitakse laua peal väikese kerge reketiga ja kerge tühja palliga


lauatenniselaud

eriline võrguga poolitatud laud lauatennise mängimiseks


lauatennisepall

väike tselluloidist pall lauatennise mängimiseks


lauavõitlus

(korvpallis:) võitlus palli pärast korvi all möödaviske järel, korvialune võitlus


laubakas

liiklusõnnetus, kus vastassuunas liikuvad sõidukid põrkavad esiotsa pidi kokku (nt möödasõidul)


laube

võrestikul kasvavate ronitaimedega ümbritsetud varjuline istumiskoht aias või pargis


laud

palgist lõigatud pikk ja suhteliselt õhuke puitmaterjal hrl millegi ehitamiseks (nt põrandalaud, voodrilaud)

pikk ja lame puust tükk, mida kasutatakse ehitusmaterjalina


laudama

jalgade külge kinnitatud lumelauaga sõitma mööda lumist mäenõlva


laudanaine

naine, kelle töö on laudas veiste eest hoolitseda


laudapääsuke

pika harkis saba, sinkjasmusta seljapoole ja valge kõhualusega lind, kes ehitab savipesa hoone räästa alla

pika saba, musta selja ja valge kõhuga lind, kes ehitab pesa hoone katuse alla


laudkiik

laste kiik, kus pikal laual või puul kiigutakse kord ühe, kord teise otsa kerkides ja vajudes


laudlina

tekstiilese laua katteks ning kaunistuseks

laua katteks ning kaunistuseks kasutatav riie


laudsile

(maapinna vm pinna kohta:) täiesti tasane, ühtlaselt sile


laudvooder

laudadest sise- või väliskate (ehitisel)


laug

silmamuna eestpoolt liikuvalt kattev nahakurd


laugas

älvestest tekkinud hrl pruuniveeline väike sooveekogu

älvestest tekkinud hrl. pruuniveeline väike sooveekogu


lauge

(pinnavormide kohta:) väikese nurga all kaldu olev, pikkamööda tõusev või langev

selliselt kaldu olevate külgedega (ja madal)


laugema

(pinnavormide kohta:) lauge(ma)ks muutuma


lauglema

õhus heljudes, libisedes edasi liikuma (ilma tiivajõuta või mootori tööta)


lauk

roostikes pesitsev varesesuurune must valge laubaga lind

iseloomulikult lõhnava jämeda risoomi v. sibulaga ning ruljate rootsuta lehtedega taime söödav osa


laul

laulmine, inimese muusikaline eneseväljendus oma hääle abil

laululinnu iseloomulik häälitsusviis, mis tekib laulukõri läbiva õhuvoolu võnkumisest


laulatus

kristlik abielu sõlmimise tseremoonia. Katolikus kirikus püha sakrament.


lauleldus

omal ajal <eki-foreign>ooperi</eki-foreign> asenduseks välja pakutud sõna


laulev

(keele, kõne kohta:) laulutaoline, kaunikõlaline


laulik

lihtsa vormiga laulude tegija ja esitaja

trükitud v. käsitsi kirjutatud hrl. lauldavate laulude kogumik v. valimik (EKSS)


laulja

laulmisega tegelev inimene (ka elukutsena)

inimene, kes laulab või kelle töö on laulda

inimene, kes laulab; ka vastav elukutse (EKSS)


laulma

oma häälega muusikalisi, hrl sõnadega seotud helisid moodustama

midagi luulendama, luules ülistama (EKSS)


laulmine

(õppeainena:) muusika ehk muusikaõpetuse endine nimetus

hääleelundite abil teat. rütmi ja kõrgusega helide jada kuuldavale toomine


laul on lauldud

keegi on omadega läbi, millegagi on lõpp


lauluansambel

lauljatest (ja neid saatvatest instrumentalistidest) koosnev ansambel


lauluhääl

laulmiseks sobiv hääl
võime laulda
laulmiseks sobiv hääl; võime laulda


laulu- ja mänguselts

Eestis 19. sajandi teises pooles levima haknud koorilaulu, orkestrimuusikat ja näitemängu viljelenud ühendus


laulujoru

(laulmise kohta)
sõnadeta laulu ümisemine


laulukoor

eri häälerühma kuuluvatest lauljatest (vähemalt 12 inimest) moodustunud grupp

lauljate kollektiiv, kus igas häälerühmas on vähemalt 3 lauljat (EKSS)


laulukõri

lindudel bronhide harunemiskohas paiknev hääleelund


laululind

hästi arenenud laulukõriga lind (nt ööbik, lõoke, suitsupääsuke)

suurim, kõige arenenumate lindude selts (Passeriformes)


laululine

laulule omane, hrl viisirikas, hästi viisistatav vms


laululooming

lauljatele esitamiseks mõeldud looming, vokaalteosed


laulurästas

segametsas ja kuusikus elutsev laululinnuna tuntud rästas


laulutehnika

lauluõpetuse, laulukooli võtted ja meetodid


lauluviis

(pooltahtmatu) laulmine, laulu ümisemine


lauluõli

(alkohoolse joogi kohta)
nii nimetatakse naljatlemisi alkoholi


laup

see osa näost, mis asub silmadest ülalpool


laupkokkupõrge

liiklusõnnetus, kus vastassuunas liikuvad sõidukid põrkavad esiotsa pidi kokku (nt möödasõidul)

selline juhtum, kui liiklejad põrkavad (täielikult) ninapidi kokku


laupäev

nädala 6. päev, reedele järgnev ja pühapäevale eelnev päev


laureaat

ametlikult auhinnatud kirjanik, kunstnik, teadlane või ühiskonnategelane

ametlikult auhinnatud kirjanik, kunstnik, teadlane v. ühiskonnategelane; festivali v. konkursi võitja


laurits

10. august, eesti rahvakalendris kristliku märtri püha Laurentiuse tulesurma mälestuspäev


lausa

rõhutab millegi täit määra, toob esile ootamatuse nüansi


lauseanalüüs

lause sõnadevahelise sõltuvuse ja lauseliikmete kindlakstegemine


lausefiguur

taotluslikult eripärane lauseehitus või -tähendus stiilivõttena


lausekatkestus

pooleli jäetud lause, mille puhul mõte jääb lõpuni välja ütlemata (nt „Küll ma sulle ...”)


lausekujund

sihipäraselt taotletud eriline lauseehitus v -tähendus stiilivõttena (EKSS)


lausestik

kunstitaotluslik liitlause, mis koosneb reast pea- ja kõrvallauseist

mitmest pea- ja kõrvallausest koosnev kunstipäraselt ülesehitatud segaliitlause, (lause)periood


lauseõpetus

keeleteaduse osa, mis käsitleb lausete ehitust ning reegleid, mille alusel sõnad moodustavad fraase ning fraasid omakorda lauseid


lausik

(pinnavormide kohta:) pikkamööda tõusev või langev, vähese nurga all kaldu olev


lausjoodik

suuri alkoholikoguseid pruukiv joodik, paadunud joodik


lauspilve

üleni pilve, täiesti pilviseks
üleni pilve, täiesti pilviseks
üleni pilve (EKSS)


lauspimedus

valguse pea täielik puudumine, pilkane pimedus


lauspäike

väga ere, halastamatult kõrvetav päikesevalgus


laust

paksu naha kahekslõikamisel saadud alumine nahakiht (nt voodri- või pealsenahana)

nahatööstuses: laustetud naha kilepoolne osa


laustaud

hulgaline haigestumine mingisse nakkushaigusse, mis haarab kogu maailma, ülemaailmne nakkushaiguse puhang


lausuja

rahvausundis sõnadega arstija või nõiduja


lausuma

ütlema (kasutatakse enamasti kirjalikus tekstis)


lausumissõna

maagiline väljend (vormel), mida lausutakse, et täituks mingi soov või teatud sündmus


laut

kariloomade pidamise hoone (või ruum)
hoone või ruum koduloomade jaoks
koduloomade ja -lindude pidamise hoone


lava

kõrgendatud põrandapind esinemiseks ja etendusteks, nt teatris

kõrgem pind teatris või mujal, mille peal näitlejad, tantsijad või lauljad esinevad

suhteliselt väike järskude nõlvade ja enam-vähem tasase pinnaga kõrgendik (ENE)


lavadekoratsioon

lavakujunduse osa, nt teisaldatav maalitud sein (kuliss), sammas vm


lavakujundaja

teatrilavastuse visuaalse kujunduse looja


lavakunst

kunstiliik, kus näitleja(te), lavastaja jt koostöö tulemusena sünnib publikule vahetult etenduv vaatemäng

laiemas tähenduses laval esitamiseks mõeldud kunst (estraadikunsti jms. kohta)


lavalauad

(näitelava, laval esinemise või teatri kohta)


lavalugu

hrl laval esitamiseks mõeldud dialoogivormis kirjandusteos

kirjutatud teos, mis on mõeldud näitlejatele teatris esitamiseks


lavamaa

ümbrusest kõrgem suur järskude nõlvadega tasandik


lavamees

(teatris:) tööline, kes aitab etenduseks lava(kujundust) valmis seada


lavamägi

enam-vähem tasase pinna ja järskude, sageli astanguliste nõlvadega eraldi asetsev kõrgendik

lavasarnane suur eraldi asetsev kõrgendik (ENE)


lavanimi

nimi, mille all laulja vm artist esineb ja tuntud on


lavanärv

(esinemiseks vajaliku psüühilise tasakaalu, kindla meele kohta)


lavapoiss

(teatri)töötaja, kelle ülesanne on seada üles ja võtta maha dekoratsioone, kontrollida lavaseadmete tehnilist seisukorda vms


lavaproov

lavateose, kontserdi vms proov, mida tehakse laval


lavaseadmed

(teatri)laval kasutatavad mehhanismid ja seadmed (tõstukid, vajukid, valgustus- ning heliseadmed)


lavastaja

filmi tegemise loominguline juht, telesaate vms looja, režissöör

inimene, kes juhib lavastuse või filmi tegemist

juhtiv lavastuse looja; (filmikunstis:) stsenaariumi filmiteostuse looja


lavastama

näidendit, ooperit vm etendamiseks ette valmistama, sellest lavaversiooni looma

mingit teost ette valmistama, et seda publikule esitada

(filmikunstis:) stsenaariumi filmiteostust looma ning juhtima (EKSS)


lavastus

teatrivahenditega loodud kunstiteos, mis esitatakse etendusena

stsenaariumi konkreetne kontekst, kaasa arvatud rekvisiidid


lavastuskunst

teatri- ja filmitegemise ala, mis hõlmab etenduse või filmi visuaalse ruumi loomist, valgustust, näitlejate liikumist


lavastuskunstnik

etenduse või filmi visuaalse mõjuvälja ehk stsenograafia looja


lavataevas

(teatris:) lavaruumi tagant ja külgedelt poolkaares piirav püstloodne kangas


lavatarve

lavastuses kasutatav tarbeese või olustikku iseloomustav lavakujundusdetail (nt jalutuskepp, vaas lilledega)


lavatööline

(teatris:) tööline, kes aitab etenduseks lava(kujundust) valmis seada


lavatükk

(näidendi vm lavateose, ka lavastuse, etenduse kohta)


laveerima

takistusi, tõkkeid vältivalt põigeldes liikuma, siksakitades edasi liikuma


lavra

suur õigeusu klooster
suur õigeusu klooster (EKSS)


lavrentsium

kaliforniumist sünteesitud radioaktiivne metall, omadustelt haruldane muldmetall (aktinoid), keemiline element järjenumbriga 103


LCD

teleri vm seadme kuvar, mille toimimine põhineb vedelkristallide võimel muuta elektrivälja toimel oma polarisatsiooni


LCHF-dieet

dieet, mille ajal süüakse vähem süsivesikuid ja rohkem rasva

(Low Carb High Fat) диета, при которой нужно есть мало углеводов, много жиров


LDL-kolesterool

südame- ja veresoonkonnahaigusi soodustav kolesterool, madala tihedusega lipoproteiin


lebama

inimeste ja loomade kohta: sellises asendis olema, kus kogu keha toetub mingile pinnale, pikali olema


lebasklema

laisalt, mõnuledes pikutama või vedelema


LED

elektroluminestsentsil põhinev pooljuhtseadis, mis muundab elektrisignaali valgussignaaliks


LED-lamp

valgusdioodidest (ehk LED-idest) koostatud energiasäästlik valgusallikas


LED-valgusti

valgusti, milles kasutatakse leedlampe ehk valgusdioodlampe


lee

reheahju suu esine kividega piiratud süvend, kuhu tõmmati söed ja tuhk (ja kus valmistati süüa)

lühike jutustav v lüüriline luuletus 12.-13. saj prantsuse ja inglise kurtuaasses kirjanduses, kanti ette lauludena ja ainestik pärineb enamasti bretooni legendidest


leebe

loomult, olemuselt pehme, heatahtlik, mitte karm või range

nii iseloomustatakse inimest, kes pole karm ega range, vaid heasüdamlik


leebuma

käitumiselt, väljenduselt leebe(ma)ks, lepliku(ma)ks muutuma


leede

vallikujuline, veest välja ulatuv liivakõrgendik ranna lähedal

hrl. veest väljaulatuv liivaseljandik ranna lähedal; leetseljak.


leedemuld

toitainetevaene muld, milles huumuskiht puudub või on väga vähene (nt lubjavaesel lähtekivimil kujunenud kuiv või parasniiske happeline muld)


leeder

punaste või mustade marjataoliste viljadega lehtpõõsas või madal puu

marjataoliste luuviljadega heitlehine põõsas või madal puu (Sambucus)


leedukas

Leedu põhirahva liige
Leedu kodanik või elanik
Leedu päritolu inimene
Leedu päritolu inimene


leedu keel

balti keel, mida kõneldakse Leedus
Leedu Vabariigi riigikeel


leedulane

Leedu põhirahva liige
Leedu kodanik või elanik
Leedu päritolu inimene
Leedu päritolu inimene
Leedu elanik


leegionäride haigus

peamiselt kopsupõletiku vormis esinev ägeda kuluga nakkushaigus, mida tekitab bakter <eki-foreign>Legionella pneumophila</eki-foreign>


leegitama

maitseomaduste süvendamiseks toitu kange alkoholiga piserdama ja põlema süütama


leegitsema

leegiga põlema, leekides olema
(tunnete ning tundeväljenduste kohta:)


leeguan

seljaharja, külgedelt kokkusurutud kere ning väga pika sabaga sisalik peamiselt Lõuna- ja Kesk-Ameerikas

seljaharja, kandilise pea ning väga pika sabaga sisalik Lõuna- ja Kesk-Ameerikas (Iguana)


leek

põlemise nähtav (keelt meenutava kujuga) helendus


leekima

kiiresti jooksma
suure kiiruga kuhugi jooksma


leekivpunane

väga ere, kiiskavalt punane, tuleleegi värvi


leeklema

eredates (punakas-kollakates) värvitoonides õhetama või särama


leeklill

Põhja-Ameerikast pärit valgete, roosade, lillade või punaste lõhnavate õitega rohttaim, Eestis aialillena


leelis

vees hästilahustuv aluseliste omadustega metallide hüdroksiid (nt naatriumhüdroksiid NaOH)

tugev hästi lahustuv alusi; aluseline aine v. selle vesilahus


leeliseline

(keskkonna oleku kohta:) selline, kus lahuse happesisalduse näit ehk pH väärtus on suurem kui 7 (ehk suurem kui puhtas vees)


leelisus

keskkonna olek, kus lahuse happesisalduse näit ehk pH väärtus on suurem kui 7 (ehk suurem kui puhtas vees)


leelutama

ühetooniliselt, korrates häälega ette lugema


leelõugas

lahtine tulease, kolle ahjuesisel (rehetoas)


leemendama

libedalt märg olema, vedelikukorraga kaetud olema

tilkuvalt või niredena voolamiseni märg olema, hrl higist

vedelikukorraga kaetud, märg, ligane olema


leen

tooli seljatugi
tooli osa, mille vastu toetatakse selg


leepra

krooniline nakkushaigus, mis tabab peamiselt nahka ja närvisüsteemi


leer

ühesuguste vaadete ja arusaamadega (teistele vastanduv) rühm

endisaegse sõjaväe (kindlustatud) peatuskoht väliolukorras (EKSS)


leerikool

(luteri kirikus:) noorte õpetamine ning ettevalmistamine kogudusse vastuvõtmiseks


leesikas

pohla meenutav roomavate varte ja punaste marjadega kääbuspõõsas, mida on kasutatud ravimtaimena


leetmuld

toitainetevaene muld, milles huumuskiht puudub või on väga vähene (nt lubjavaesel lähtekivimil kujunenud kuiv või parasniiske happeline muld)


leetseljak

vallikujuline, veest välja ulatuv liivakõrgendik ranna lähedal

rannaga rööbik madal piklik liivavall veealusel rannanõlval


leevendama

midagi raskesti talutavat, ebameeldivat vähendama või nõrgendama, seda talutavamaks muutma

olukorda v. tingimusi paremaks v. kergemaks muutma


leevenduma

(millegi raskesti talutava, ebameeldivaga seoses:) talutavamaks, kergemaks, nõrgemaks muutuma


leevendus

raske olukorra talutava(ma)ks muutumine või muutmine


leevike

lühikese jämeda nokaga väike jässakas lind (isaslinnul on keha alapool punane)


legaalne

kehtiva seadusega kooskõlas olev, ametlikult lubatud, tunnustatud või määratud

seadusel või seadustel põhinev, seadusele või seadustele vastav


legaliseerima

seaduslikuks, seadusega lubatuks tunnistama või muutma


legend

pärimuslik lugu, rahvajutt mingist (ajaloolisest) isikust või sündmusest

jutt mingist (ajaloolisest) sündmusest, nähtusest või isikust, mis ei pruugi tõsi olla

millelegi (teosele, joonisele vms) lisatud lühike seletus


legendaarne

legendist pärinev, legendis kirjeldatud
kuulus, unustamatu


legionelloos

peamiselt kopsupõletiku vormis esinev ägeda kuluga nakkushaigus, mida tekitab bakter <eki-foreign>Legionella pneumophila</eki-foreign>


legislatiivne

seadustele vastav, seadusi järgiv
seadusi andev


legitiimne

kehtiva õiguskorra nõuetele vastav, õigusnormidega kooskõlas


legitimeerima

seaduslikuks või õiguspäraseks tunnistama


lehekaenal

(taimedel:) nurk leherootsu ja varre vahel, kust hrl kasvavad välja pungad ja õieraod


lehekiosk

kiosk, kus müüakse ajalehti-ajakirju ja nt sigarette, nätsu, komme


lehekodarik

varre alusel ligistikku asetsevate lehtede kogumik (nt ananassil, võilillel)


lehekuu

aasta 5. kuu, põhjapoolkeral kolmas kevadkuu


lehekülg

käsikirja, raamatu vm lehe üks külg (ka sellel olev tekst)

näiteks raamatu, päeviku või ajakirja lehe üks külg

käsikirja, raamatu, vihiku vms. lehe üks külg


leheküljejalus

dokumendi, veebilehe lehekülgi läbiv märge allservas (nt leheküljenumber, pealkiri)


lehelis

lehtpuutuha leotis, aluseline vedelik, mida vanasti kasutati pesupesemisel, põrandate küürimisel ja seebikeetmisel


lehemüüja

ajalehtede müüja, eriti tänaval käest lehti müütav koolilaps


lehepoiss

tänaval käest ajalehti müütav (kooli)poiss


lehepuhur

tööriist tänavate, aedade vms puhastamiseks peamiselt mahalangenud lehtedest


leherood

lehelabas kulgev juht- ja tugikoe kimp, mis kannab edasi vett ning selles lahustunud mineraal- ja orgaanilisi aineid


leheroots

lehe osa, mille abil lehelaba kinnitub taime varrele või oksale


lehesaba

ajalehe (meelelahutuslik) lõpuosa, selle lisa


lehetupp

leherootsu alumine laienenud osa, mis ümbritseb taime vart


lehetöö

(ajalehe tegemise, ajalehe toimetuses töötamise kohta)


lehikseened

selts kõdunevail taimejäänustel või kooselus õistaimedega kasvavaid kandseeni (nt riisikad, kärbseseened)


lehis

talveks raagu jääv pehmete okaste ja raske mädanemiskindla puiduga puu peamiselt põhjaparasvöötmes ja Aasia lähistroopikas

raske mädanemiskindla puiduga heitlehine okaspuu (EKSS)


lehistuma

(heitlehiste puude ja põõsaste kohta:) kevadel kasvuperioodi alguses pungadest lehti kasvatama, lehte minema


lehisviht

lehtedega okstest kimp loomadele lisasöödaks


lehitsema

lehti pöörates siit-sealt lugema või silmitsema (nt sisust ülevaate saamiseks või midagi otsides)


lehitu

(puude vm taimede, nende osade kohta:) ilma lehtedeta


lehk

ebameeldiv lõhn
halb lõhn
tugev, ebameeldiv lõhn


lehkama

ebameeldivat lõhna eritama ning levitama

kui miski <eki-highlight>haiseb</eki-highlight>, siis sellel on halb lõhn


lehm

emane veis (esimesest poegimisest alates)

suur emane loom, keda inimesed kasvatavad, et piima või liha saada


lehmakauplemine

(hrl erakondadevahelise tingimise, kokkulepete otsimise kohta)


lehmalüpsja

mustade jalgadega lehelind, kelle rütmiline laul meenutab helisid, mida tekitavad üksteise järel langevad veetilgad


lehmanisa

noorelt punakaspruuni, vanemana mustjaspruuni, inimese aju meenutava voldilis-käärulise kübaraga mürgine, üksnes kupatatult toiduks kõlbav seen


lehmatatik

kollaka või pruunika limase kübaraga söögiseen

tugevasti kleepuva kollaka kübaraga tatik (Suillus bovinus) (EKSS)


leht

hrl lame roheline taime osa, mis kinnitub varre või oksa külge

kõrgemate taimede tüvendi hrl. lame roheline, klorofülli sisaldav organ, kus toimub fotosüntees ja vee aurumine


lehes

(olukorra kohta, kus puudel ja põõsastel on lehed)


lehter

koonusekujuline süvend maapinnas (nt selline karstivorm)

allapoole koonusjas hrl. toruga lõppev põhjata riist vedeliku valamiseks väikese avaga mahutisse


lehtersuue

lehtrikujuline jõesuue, mis on hrl tekkinud jõeoru merelähedase osa ammuse üleujutamise tagajärjel


lehthaaval

üks raamatu- vms leht korraga, üksikute lehtede kaupa

üks leht korraga; üksikute lehtede kaupa (EKSS)


lehtima

(heitlehiste puude ja põõsaste kohta:) kevadel kasvuperioodi alguses pungadest lehti kasvatama, lehte minema


lehtkapsas

nii köögiviljana kui ka ilutaimena kasvatatav pead mittemoodustav lopsakate kähardunud lehtedega aiataim

pead mittemoodustav lopsakate kähardunud lehtedega kapsas (EKSS)


lehtklaas

plaatja tükina toodetud klaas
tahvlikujuline klaas (EKSS)


lehtkuld

üliõhukeseks leheks valtsitud kuld (või seda imiteeriv materjal), mida kasutatakse nt kuldamisel


lehtla

võrestikul kasvavate ronitaimedega ümbritsetud varjuline istumiskoht aias või pargis

väike ronitaimedest kaetud külgede ja laega sõrestikehitis puhkekohana aias (EKSS)


lehtmänd

talveks raagu jääv pehmete okaste ja raske mädanemiskindla puiduga puu peamiselt põhjaparasvöötmes ja Aasia lähistroopikas


lehtpeet

söödavate lehtede ja leherootsude pärast peamiselt Lääne- ja Kesk-Euroopa maades köögiviljana kasvatatav rohttaim, hariliku peedi teisend

väikese juurika ja lopsakate lehtedega peedisort


lehtsalat

köögiviljana kasvatatav salat, mille lehed ei moodusta pead, aedsalati teisend

salat, mida kasvatatakse köögiviljana ja millel on pikad õhukesed lehed


lehtsigur

köögiviljana kasvatatav kergelt vürtsise mõru maitsega lehtedega rohttaim


lehttaigen

jahust ja rohkest võist valmistatud kihiline taigen


lehv

kaunistuseks aasadeks seotud või kinnitatud (lai) pael, vöö vms

liblikjalt aasadeks seotud v. kinnitatud lai pael, vöö vms (EKSS)


lehvitama

õhuvoolus laineliselt või laperdavalt liikuma panema

midagi õhus edasi-tagasi või üles-alla liigutama

lehvima panema; millegagi v. midagi üles-alla v. edasi-tagasi viibutama


leib

Eestis (ja mujal Põhja-Euroopas) peamiselt rukki-, mujal eeskätt nisujahust küpsetatud toit

tume rukkist toit, mida küpsetatakse ahjus


leiba teenima

äraelamiseks vajalikku raha (vm elatusvahendeid) tööga hankima, mingi töö eest palka saama


leibkond

ühisel majapidamisel olevad inimesed (nt ühe perekonna liikmed)

ühes leivas, ühisel toidul olevad inimesed


leiborist

Suurbritannia vasaktsentristliku Leiboristliku Partei ehk Tööerakonna liige

Suurbritannia sotsiaaldemokraatliku partei Tööerakonna liige


leid

leitud, avastatud ese(med) või säilmed (eriti muistised)

(mingil alal) esimest korda märgatud lind, putukas, taim vm

rangide külge kinnitatav külg-  ja põikrihmadest ning seljarihmast koosnev hobuserakmete osa (EKSS)


leidja

see, kes millegi või kellegi (kaotatu, kadunu) üles leiab


leidlik

osav lahendust, vastust, olukorrast väljapääsu leidma, sellist osavust ilmutav


leidma

otsides või juhuslikult märkama või kätte saama

otsimise tulemusena või juhuslikult teada saama, kus keegi või miski asub


leidmatu

selline, mida üles ei leita või mida pole võimalik üles leida


leiduma

(kuskil v. kellelgi) olemas olema, ette tulema


leidur

inimene, kes mõtleb välja uusi praktilisi asju ja tehnilisi lahendeid


leier

õhukesest riidest poolläbipaistev näokate

pea pealt õlgadele või seljale rippuv õhuke riideese (nt pruudil)


leierdama

midagi tüütuseni kordama, millestki korduvalt rääkima, vahetpidamata midagi esitama vms


leierkast

kantav mehaaniline muusikainstrument, mida mängitakse vänta käsitsi ringi ajades

väike kantav, harilikult torudega või metallkeeltega orel, mida mängitakse vänta käsitsi ringi ajades


leiliruum

leilivõtmiseks mõeldud ruum saunas
saunaruum, kus võetakse leili


leilitama

end leilis kuumutama, leili võtma
kedagi leiliga kuumutama
leilis kuumutama, leili võtma (EKSS)


lein

lähedase vm armastatud inimese surmast tingitud tugev hingeline kannatus

kurbus, mida tuntakse kellegi surma pärast

lähedase inimese surmast tingitud hingevalu, kaotusvalu, leinavalu (EKSS)


leinaja

oma lähedast või kedagi muud leinav, leinas olev inimene


leinamaja

kodu, kus surnu on majas või äsja maetud

majapidamine, kus keegi on surnud; matuse toimumise koht


leinameeleolu

kurb või raske meeleolu (hrl mingi kaotuse puhul)


leinarong

matuseliste rivi (jalgsi või sõidukitega) teel hauaplatsile


leinatalitus

kombetalitus lahkunuga hüvastijätuks matustel


leinavalu

lähedase inimese surmast tingitud kaotusvalu


leistang

rõhtne, sarvedega või sirge toru jalgratta või mootorratta juhtimiseks


leitmotiiv

muusikas, kirjandusteoses vm mõte või teema, mis iseloomustab teatud tegelaskuju, olukorda vm kogu teose jooksul


leitnant

nooremleitnandile järgnev ja kaptenile (mereväes vanemleitnandile) eelnev nooremohvitseri auaste Eesti jt riikide kaitseväes (sh mereväes)


leitsak

umbne, lämmatav (suvine) kuumus
lämbe õhk


leitsakuline

umbselt kuum, lämmatav, (päikesest) kuumaks köetud


leitseauk

auk rehetoa või sauna soemüüri seinas või laes, et välja lasta suitsu ja vingu

auk rehetoa seinas suitsu väljajuhtimiseks


leitselill

Ameerikast pärit sametiste rohekate kuni punakate lehtedega ja õrnade eri värvi õitega lill, Eestis toalill


leiuaines

arheoloogilised esemed ja säilmed uurimismaterjalina ja ajalooallikana


leiukoht

koht, kust midagi leitakse, saadakse (nt maardla) või kus on sedastatud mingi taime- või loomaliigi olemasolu

koht, kust midagi leitakse, saadakse (hrl. maardla kohta).


leiutaja

inimene, kes mõtleb välja uusi praktilisi asju ja tehnilisi lahendeid

see, kes leiutab v. on leiutanud midagi (EKSS)


leiutama

midagi uut ning seni tundmatut välja mõtlema (nt masinat, aparaati, meetodit, ravimit)


leiutasu

leidjale makstav rahaline tasu (kaotatud asja tagastamisel omanikule või muinasleiu üleandmisel riigile)


leiutis

see, mis on leiutatud (masin, aparaat, meetod vm)


leivaamet

põhisissetulekut andev amet või töö(koht)


leivaandja

(tööandja vm kohta, kellelt saadakse sissetulekut)


leivakate

võileiva peale pandav toiduaine või neist valmistatud segu


leivakott

(kaasavõetud või kaasapandud toidumoona kohta)


leivaküna

endisaegne ühest puust õõnestatud piklik nõu leivataigna tegemiseks

hrl. kolme jalaga ovaalne v. ümmargune kaanega suletav puunõu leivataigna tegemiseks


leivamulk

(suu kohta, sageli rääkimisega ühenduses)


leivapood

pagaritooteid valmistav ja müüv ettevõte (koos kohvikuga); kauplus leiva- ja saiatoodete müümiseks (EKSS)


leivaraiskaja

inimene, kes elab teiste kulul, teiste tööviljast, kes hoiab tööst kõrvale


leivateenimine

elatise teenimine, töö(tamine) enda (ja pere) toitmiseks


leivateenistus

elatist andev töö, töö enda (ja pere ) toitmiseks


leivatehas

tehas, kus valmistatakse leiba, saia ja muid pagaritooted


leivatöö

elatist andev töö, igapäevane palgatöö
elatist andev töö


leivavili

(mõnikord ka nisu vm toiduteravilja kohta)


leivik

(katoliku kirikus:) armulaualeiva taldrik


lekitaja

inimene, kes annab avalikkusele teada oma organisatsioonis toimunud väärtegudest (varjatud, ebaseaduslikust tegevusest)


lekitama

mingi organisatsiooni (piiratud kasutusega) infot avalikkuse ette tooma

(konfidentsiaalsuse nõudeid vms. rikkudes) kellelegi millestki teada andma, midagi välja rääkima, infol lekkida laskma


lekseem

(keeleteaduses:) tähendust kandev sõnavaraüksus, sõna või väljend (kõigis oma muutevormides), millel on üks või mitu tähendust

programmikeele alfabeedi ühest või mitmest märgist koosnev string, mis kokkuleppeliselt esitab mingit tähenduse elementaarüksust


leksika

kõik sõnad ja sõnaühendid, mis kuuluvad mingisse keelde, murdesse või ühe isiku keelepruuki

kõik sõnad, mis kuuluvad mingisse keelde või mida üks inimene kasutab


leksikaliseerumine

keelenähtus, mille käigus abisõna vm grammatiline üksus muutub iseseisva tähendusega sõnavaraüksuseks


leksikoloogia

keeleteaduse osa, mis uurib sõnavara ja selle arenemist


lektoorium

ruum avalike loengute jaoks
ülikoolis ruum loengute pidamiseks


lektor

loengupidaja (nt kursustel, koolitustel, (kõrg)koolis)

loengupidaja; õppejõud mitmesugustel kursustel


lektüür

see, mida loetakse (artiklid, raamatud vms)


lellepoeg

isa venna meessoost laps, isa poolt onupoeg


lelu

ese lapse mänguhuvi rahuldamiseks, talle tegevuse võimaldamiseks


lemma

(grammatikas:) sõna (kõiki muutevorme) esindav kuju, lähtevorm (nt märksõna sõnaraamatus), eesti keeles nimisõnade puhul ainsuse nimetav, tegusõnadel <eki-foreign>ma</eki-foreign>-tegevusnimi


lemmalts

kannusega õite ja seemneid äkitselt laiali paiskavate viljadega niiskuslembene rohttaim

(Impatiens) umbes 700 liigiga lihakate rohttaimede perekond, mille liikmetel on kroonjad kannusega õied ning viljaks piklik kupar, mis valminuna paiskab oma seemned puudutuse peale eemale


lemmemari

(Piiblis:) Vahemere mail kasvava narkootilise toimega alkaloide sisaldava taime (alrauni ehk mandragoori) mari


lemmik

kellelegi eriti meeldiv või armas olend või asi vm (teiste, muude hulgast)

kellelegi eriti meeldiv inimene, loom, tegevus või muu

kellelegi eriti meeldiv, südamelähedane, armas isik, olend, tegevusala vm. (EKSS)


lemmikautor

(hrl kõige enam meeldiva kirjaniku või helilooja kohta)


lemmikloom

kodus kaaslasena või esteetilise rahulolu saamiseks peetav loom või lind

kodus ilu pärast peetav loom v. lind; kellelegi eriti meeldiv, südamelähedane, armas loom (EKSS)


lemmikloomahooldus

lemmiklooma karvahooldus (ka küünelõikus, kõrvapuhastus vms) hrl vastavas salongis


lemmiktegevus

tegevus, mida inimene kõige meelsamini või väga sageli teeb


lend

lindude, putukate vm olendite õhus lendamine

kiire liikumine, tormamine, tõttamine (EKSS)


lendama

õhus edasi liikuma, hrl õhu- või kosmosesõiduki sõidu ja sellel sõitja kohta


lendlause

paljukasutatav, moes olev sõna või ütlemine


lend-lease

abiandmissüsteem, mille alusel USA annab oma liitlastele laenuks või rendile relvi, lahingumoona, toiduaineid


lendleht

agiteeriva, reklaamiva vm tekstiga hrl üheleheline trükis, mida levitatakse tasuta käest kätte või visatakse alla lennukilt


lendlema

siia-sinna, edasi-tagasi, tiirutades, ühe kindla suunata lendama


lendliis

sõjalise abi seadus; oma liitlastele relvastuse jm. varustuse laenuks v. rendile andmise süsteem, mida rakendas USA Teise maailmasõja ajal


lendliiv

tuulega edasi kanduv, hrl luidetesse kuhjuv liiv


lendlähe

start, kus võistleja stardi momendil juba liigub (nt motospordis)


lendmadu

mütoloogiline tiibadega olend, kes meenutab sisalikku või madu


lendtäht

kosmosest Maa atmosfääri sisenenud tahke liikuva keha helendav kogum


lendu laskma

(väljaütlemise või räägitu, öeldu levitamise kohta)


lendur

lennuki (vm. õhusõiduki v. lennuaparaadi) juht; lennundusega tegeleja


lenduriprillid

hrl sirge ülemise joonega, ümmarguste või tilgakujuliste klaasidega prillid


lendutõus

(hrl lennuki kohta:) maapinnalt tõusmine ja lendama hakkamine


lendva

ootamatu äge valu (eriti selja- või nimmevalu)


leninism

Venemaal 20. sajandi esimeses pooles levinud Lenini õpetus, marksismi edasiarendusena loodud ideoloogia, mis taotles Venemaal kapitalismi kukutamist revolutsiooniga


lenks

rõhtne, sarvedega või sirge toru jalgratta või mootorratta juhtimiseks


lennuasjandus

eriala ja tegevusvaldkond, mis seondub õhusõidukitega


lennuauk

ava sisse- ja väljalennuks (nt mesitarul, lindude pesakastil, linnupesal)


lennuava

(suluspesa) ava sisse- ja väljalennuks (EKSS)


lennubaas

õhuväe suur sõjaväeline väeüksus, sõjaväeliseks tugikohaks kujundatud ala koos lennuvälja ja abihoonetega


lennujaam

lennukite väljasaatmiseks, vastuvõtmiseks ja hoolduseks ning sõitjate teenindamiseks vajalike rajatiste ja hoonete kompleks

koht, kust lennukid väljuvad ja kuhu nad saabuvad

lennukite (jm. õhusõidukite) väljasaatmiseks ning vastuvõtmiseks, reisijate teenindamiseks ja muuks selliseks vajalike rajatiste ning seadmetega jaam


lennujaamamaks

lennupileti hinnale lisanduv tasu lennujaama haldaja teenuste eest


lennujulgestus

lennuohutust tagavate abinõude rakendamine, nt reisijate ja pagasi lennueelne kontroll lennujaamas


lennuk

õhust raskem tiibadega õhusõiduk, mis lendab jõuseadme abil tekitatud tõstejõu toimel

jõuseadme abil tekitatud tõstejõu toimel lendav õhust raskem õhusõiduk


lennukas

uljas ja hoogne
suurt joont ja laia haaret ilmutav


lennukikandja

sõjalaev, mille peamine löögijõud on temalt startivad lennukid ja helikopterid

lennukite baaslaev, mil on angaarid, starditee ja katapult (EKSS)


lennukipilet

pilet, mille peab ostma, et lennukiga sõita


lennukoridor

lennuliikluseks ette nähtud lennuväljadevaheline õhuruumi osa, kust ei tohi kõrvale kalduda


lennuliin

õhutee, mida mööda toimub korrapärane liiklus kahe koha vahel


lennumesilane

nektarit ja õietolmu kogumas käiv töömesilane

vähemalt kaks nädalat vana töömesilane, kes töötab väljas, et koguda nektarit, õietolmu ja vett


lennunahk

mõnedel loomadel ees- ja tagajalgade vahel olev nahavolt, mis talitleb tiivana ja aitab õhus liikuda (nt lendoraval, nahkhiirtel)


lennundus

eriala ja tegevusvaldkond, mis seondub õhusõidukitega

õhusõidukite rakendamisega seotud inimtegevuse haru


lennurada

(lennuväljal:) stardi- ning maandumisrada

ala, mis on mõeldud maandumiseks ja õhkutõusmiseks (lennuväljal)


lennureis

lennukiga sihtpunkti sõitmine, reis lennukil vm õhusõidukil


lennu-show

õhus toimuv vaatemäng, mis hõlmab nt õhusõidukite demo- või vigurlende või ka õhuakrobaatide, langevarjurite, purilendurite ja mudellendurite esitlusi


lennutama

(siia-sinna) lendama panema, lennata laskma

läbi õhu liikuma ja kuhugi langema panema

kiiresti, nagu lennates viima v. kandma (EKSS)


lennutransport

reisijate, kauba ja posti vedu õhu kaudu


lennuväebaas

õhuväe suur sõjaväeline väeüksus, sõjaväeliseks tugikohaks kujundatud ala koos lennuvälja ja abihoonetega


lennuväelane

õhukaitseväes teeniv sõjaväelane
lennuväkke kuuluv sõjaväelane (EKSS)


lennuvägi

väeüksused, mis tegutsevad peamiselt õhus

relvajõudude liik, mille peamine võitlusvahend on relvadega varustatud õhusõidukid (EKSS)


lennuväli

lennukite startimiseks, maandumiseks ja hoolduseks kohandatud maa-ala

maa-ala, kust lennukid stardivad ja kuhu nad maanduvad

maa-ala lennukite (jm. õhusõidukite) startimiseks ja maandumiseks (hrl. maandumis- ja ruleerimisradade, angaaride jm. rajatistega) (EKSS)


lennuväsimus

füsioloogiline ja psühholoogiline seisund, mis on tingitud ööpäevarütmi muutusest ajavööndite piiride ületamisel, ajavööndi vahetusest johtuv väsimus


lensman

(endisajal:) kroonu haldusvõimu esindaja kihelkonnas


leotama

läbimärjaks tegema, vihmas, vees vm vedelikus liguneda laskma

toiduaineid eeltöödeldes vees (v. mõnes lahuses) hoidma


leotis

taimedest või nende osadest vees või piirituses leotamise teel saadud kange lahus, mida (lahjendatult) kasutatakse nt ravimites ja parfümeeriatööstuses


lepakoorepruun

lepakoorega värvimisel saadav hallikas- või punakaspruun


lepalind

Eestis sage, roostepunase rinna- ja sabasulestikuga laululind

roostepunase sabaga laululind (Phoenicurus)


lepapuu

seistes punaseks tõmbuva pehme puiduga lehtpuu või -põõsas

teatud puu või põõsas, millel on väga väiksed ümarad käbid


lepatriinu

väike punane mustade täppidega mardikas
väike punane mustade täppidega putukas


lepavõsa

halli lepa väheväärtuslik noorendik või põõsastik


lepe

kellegi vahel tehtud otsus millegi kohta

vastav kirjalik leping, nt rahvusvaheline leping, protokoll


lepidodendron

sõnajalgtaimede hulka kuulunud soomusmustrilise tüvega hiiglapuu kivisöeajastul


leping

dokument, mis määrab isikute, asutuste vm vahelise kokkuleppe osaliste kohustused ja õigused

dokument, mis määrab õigused ja kohustused osaliste vahel, kes sõlmivad mingi kokkuleppe

õigusi ja kohustusi tekitav, muutev v. lõpetav hrl. ametliku dokumendina vormistatud kokkulepe isikute, organisatsioonide, asutuste jne. vahel


lepinguline

lepingust tulenev, lepingu alusel toimuv, lepingus kindlaks määratud


lepinguosaline

üks lepingu osapooltest, lepingus osaleja

lepingu sõlmimisest osavõtnu, kellele laienevad sellest tulenevad õigused ja kohustused


lepingupool

üks lepingu sõlmijatest, lepingu osapool


lepitaja

sõltumatu riigiametnik, kes aitab ennetada kollektiivseid töötülisid vm vaidlusalaseid probleeme, lahendada kodaniku, riigiasutuste ja ametiisikute vahelisi tülisid


lepituspoliitika

tegevus, mis püüab ennetada suure riikidevahelise konflikti tekkimist või püüab vaenus olijaid leppima panna (hõlmab järeleandmisi, kompromisse)


leplik

selline, kes lepib olukordade ja inimestega nii, nagu nad on, kannatlik ja mitte nõudlik


lepp

seistes punaseks tõmbuva pehme puiduga lehtpuu või -põõsas

teatud puu või põõsas, millel on väga väiksed ümarad käbid

seistes punaseks tõmbuva pehme puiduga lehtpuu v. -põõsas (Alnus)


leppeline

kokku lepitud, kokkuleppega kindlaks määratud


leppemärk

kaardil, plaanil, skeemil vm kasutatav objekti kokkuleppeline graafiline kujutis


leppima

midagi või kedagi küllalt heaks, kõlblikuks või piisavaks pidama, nõudmata paremat või enamat

viha pidamast, tülitsemast, vaenujalal v. pahuksis olemast lakkama. (EKSS)


leprosoorium

pidalitõbiste ravila ja varjupaik
pidalitõbiste ravila


lesbiline

(naise kohta:) teist naissoost inimest armastav, teise naissoost inimesega seksuaalsuhteid harrastav


lesetamm

tamm, millele kuivanud lehed jäävad talveks külge, hariliku tamme teisend


lesgi

rahvas Põhja-Kaukaasias, Dagestani põlisasukas


lesk

surma tõttu abikaasa kaotanud ja üksikuks jäänud inimene

selline, kelle abikaasa on surnud ning kes pole uuesti abiellunud.


leskmees

mees, kelle abikaasa on surnud, leseks jäänud mees


lesknaine

naine, kelle abikaasa on surnud, leseks jäänud naine


leskproua

peenema olekuga (jõukam) leseks jäänud naine


leso

ahju või pliidi soemüüri küljele ehitatud pikk kividest iste- ja lamamispink, mis läheb kütmisel soojaks


Lesotho

riik Aafrika lõunaosas, mida ümbritseb täielikult Lõuna-Aafrika Vabariik


lest

ovaalse ebasümmeetrilise ja lapiku kehaga põhjakala Euroopa rannavetes

lai ja lame kala, millel on maitsev liha

ämblikulaadne lestaliste seltsist (EKSS)


lesthernes

aedherne teisend, millest toiduks tarvitatakse mahlaseid ja magusaid kaunu koos poolvalminud seemnetega


lesthuulik

puupuhkpilli lame lestjas huulik, mille võnkumisel tekib heli


letitöötaja

inimesi (leti taga) teenindav töötaja (nt hotelli administraator, poemüüja)


lett

kõrgem tööalus, mille tagant teenindatakse kliente, nt müüakse kaupu (kaupluses, turul) või serveeritakse jooke (nt baaris)

pikk kõrge laud kaupluses, baaris või mujal, mis eraldab töötajaid ja kliente

(kaupluse) müügilaud (ka letivitriinina); ametnikke ja kliente eraldav barjäär ning selle pealne laud ametiasutustes


letti lööma

teatavaks tegema, ära rääkima
(etteheitena) esile tooma


letti võtma

kelleltki seletust nõudma, aru pärima, kedagi nahutamiseks käsile võtma


leukeemia

pahaloomuline vereloomehaigus
(leukeemia vanem nimetus)


leukoplast

kleebitav plaaster nt marlisideme või -padjakese kinnitamiseks


leukotsüüt

ühe või mitme tuumaga ning ilma verevärvnikuta vererakk

kerajas tuumaga, ilma verevärvnikuta verelible


levi

raadiolainete, digitaalsignaalide vms edasikandumine ruumis, andmete, saadete vms edastus

telefoni, raadio või televisiooni signaalid õhus


Leviaatan

kaost ja jumalavastast jõudu kehastav hiiglaslik merekoletis (Vanas Testamendis ja Talmudis)


leviala

piirkond, kus miski esineb, millegi esinemise ulatus


levik

levimine, kandumine üha suuremale alale või suurema hulga inimesteni, ka levimise ulatus

liigi vm taksoni territoriaalne paiknemus

see, kui miski jõuab üha suuremale alale või suurema hulga inimesteni


levila

piirkond, kus mingi taime- või loomaliik esineb või on esinenud

piirkond, kus midagi on esinenud v. esineb


levima

mingist lähtepunktist eri suundades laiemale alale või kaugemale siirduma, laiali või edasi kanduma

üha suurema hulga inimesteni jõudma või üha suuremat pinda hõlmama

(laiale alale) ulatuma, (laia ala) enda alla haarama, hõlmama


levimuusika

üldnimetus muusikastiilidele ja -suundadele, mis on tekkinud ja kujunenud peamiselt 20. sajandi teisel poolel ning mida iseloomustab jäädvustamine helisalvestustehnika abil ning levitamine massiteabevahendite kaudu (hõlmab nt popp-, rokk-, estraadimuusikat)


levinud

laialdase levikuga, üldiselt tuntud või tarvitatud


levis

taime osa, mille abil taim looduses levib (nt eos, seeme, vili, risoomi osa)


levitama

midagi suurema hulga inimesteni viima, midagi edasi või laiali kandma

midagi edasi ning laiali kandma, levima panema (EKSS)


levuloos

väga magus aine, mida leidub puuviljades, taime rohelistes osades, õienektaris ja mees


lg

(seadustes, rahvusvahelistes lepingutes vm:) paragrahvi või artikli osa


Li

hõbevalge pehme kergesti sulav metall, omadustelt leelismetall, keemiline element järjenumbriga 3


liba

pärimuse järgi hundiks moondunud või moondatud inimene


liba-Nobel

(Nobeli preemiat parodeeriva auhinna kohta, mis antakse kümnele kõige veidramale teadustööle)


libastama

järsku, korraks libisema
järsku, korraks (EKSS)


libateadus

teooria ja meetodid, mida esitatakse teaduslikuna, kuid mis tegelikult teaduse alla ei kuulu, mittetõeline teadus


libe

(hrl mingi pinna kohta:) sile (ja märg või limane) ning seetõttu selline, millel võib kergesti libiseda või mis on kergesti libisev

selline, mille peal on keeruline liikuda, kuna see on väga sile

oma eesmärkide saavutamisel kavalaid ja ebausaldusväärseid võtteid kasutava inimese kohta


libedalt

ilma vaevata, ladusalt, tõrgete ja takistusteta


libedarada

õppesõidurada, millel harjutatakse auto juhtimist ja valitsemist libedal teel


libedik

mäletsejate pärismagu, kus on seedenäärmed


libedusetõrje

teede, tänavate libeduse vältimiseks rakendatavad abinõud (nt liivatamine, soolatamine)


libekeelne

(soosingu, saavutuse nimel) meelitusi sisaldav, (midagi varjates) lipitsev vms


libemagu

mäletsejate (nt veise) liitmao osa, kus on seedenäärmed ja algab valkude seedimine


liber

liberaalse partei liige
liberaalse maailmavaate pooldaja


liberaalne

liberalismist juhinduv, ühiskonnaliikmete vabadusel ja vabal konkurentsil põhinev, vabalt toimiv


libertiin

vabastatud ori, eriti poolvabasse seisusse kuuluv endine ori Vana-Roomas


libesti

kreem, geel vms, mida kasutatakse seksuaalvahekorra ajal limaskestade niisutamiseks ja hõõrdumise vähendamiseks


libik

balletisussi meenutav ilma kontsata naisteking

pealt avara lõikega kinniseta naisteking


libisema

toetuspinnaga pidavat kontakti kaotades tahtmatult (natuke) liikuma

mööda siledat või kallakat pinda liikuma

inertsi või raskustungi mõjul mööda siledat, libedat vm pinda liikuma


libistama

mingit pinda pidi midagi (kergelt) liikuma lükkama või tõmbama

sujuva liigutusega midagi kuskile panema

ennast maad mööda libistama, et kiiremini pallini jõuda


liblikad kõhus

(meeldiva erutusseisundi, nt armumise kohta)


liblikalised

selts lülijalgseid putukaid, kellel on kaks paari hrl mustreid moodustavate tihedate soomustega kaetud tiibu


liblikat ujuma

rinnuli ujuma, tehes kätega paaristõmbeid ja jalgadega paarislööke


liblikujumine

rinnuliujumine, kus kätega tehakse paaristõmbeid ja ka jalad liiguvad paaris, ujumise võistlusalasid

rinnuliujumise stiil, kus käed viiakse ette läbi õhu(EKSS)


libu

prostituut, lõbunaine
paheliste elukommetega, liiderlik naine


lidus

lamavalt, siledalt vastu aluspinda, keha või pead ligi asendis


lidusse

lamavalt, siledalt vastu aluspinda, keha või pead ligi asendisse


lift

paikne tõstuk inimeste või esemete edasitoimetamiseks ehitise eri kõrguses olevate peatuskohtade, hrl majakorruste vahel

masin, mis viib inimesi ja asju kõrgetes hoonetes üles või alla

paikne tõstuk inimeste v. esemete edasitoimetamiseks ehitise eri kõrguses olevate peatuskohtade, hrl. majakorruste vahel.


liftöör

liftil töötav teenindaja
liftil töötaja (EKSS)


liga

pehme ja märg, ebameeldiv poolvedel ollus


ligadi-logadi

lohakil, laokil, korrast ära
lohakalt, hooletult
hooletul viisil; lohakana


liga-loga

lohakil, laokil, korrast ära
lohakalt, hooletult


ligament

tihedast sidekoest väät, mis ühendab skeleti osi või elundeid omavahel


ligane

poolvedela, kleepuva ollusega koos, (vedelalt, kleepuvalt) porine või räpane

(ilma kohta:) ebameeldivalt vihmane, lörtsine


lige

märg ja libe, (kleepuva) vedelikuga läbi imbunud


ligem

lühema vahemaa taga asuv
lühema ajavahemiku järel olev


ligemal

(RUUM) väljendab lähtekohta või millegi juures olemist


ligemalt

üksikasjalikumalt, põhjalikumalt
vahetumalt, isiklikumalt
täpse esitusega


ligi

nii, et vaid pisut jääb vajaka (mingist kogusest, hulgast, seisundist vm)

näitab, et vaid natuke jääb millestki puudu


ligidal

lühikese vahemaa taga, läheduses
lühikese vahemaa kaugusel


ligidale

lühikese vahemaa taha
lühikese vahemaa kaugusele


ligidalt

lühikese vahemaa tagant
lühikese vahemaa kauguselt


ligidane

lähedal, lühikese vahemaa taga asuv
lühikese ajavahemiku taga olev


ligikaudne

mitte päris, vaid enam-vähem täpne või õige

õige, tõelise v. täpse lähedane, enamvähem õige


ligikaudu

mitte päris täpselt, enam-vähem, ligilähedaselt

mitte päris täpselt, ligikaudu, enam-vähem

väljendab määra või hulga vajaka jäämist


ligilähedalt

mitte täpselt, vaid enam-vähem või peaaegu


ligi meelitama

(huvi tekitades, kutsuvalt mõjudes) enda poole, kohale meelitama


ligimene

kaasinimene (algselt usu- ja rahvuskaaslane)

inimene teistele samal ajal elavatele inimestele (EKSS)


ligindama

(suhete, teatud sarnasusega seoses:) lähedase(ma)ks tegema


liginema

(ruumis, ajas) lähemale, ligemale tulema või minema


liginullenergiahoone

maja, mis tarbib energiat väga säästlikult ning toodab ise lisaenergiat taastuvatest energiaallikatest (nt päikesepaneelide abil)


ligiolek

lähedal-, juuresolek (sageli seoses usulise kogemusega)


ligipääs

võimalus infot, dokumente vms kasutada, infot kätte saada


ligipääsematu

selline, millele või kuhu ei pääse juurde (või on väga raske juurde pääseda)


ligistikku

(asukohalt, asetuselt) üksteise lähedal või lähedale

üksteise v. teineteise lähedal v. lähedale. (EKSS)


ligitõmbav

kutsuvalt, ligi meelitavalt mõjuv
huvi, põnevust äratav


ligniin

taimeraku kestades sisalduv aine, mis põhjustab osa taimsete kudede puitumise

puidu põhistruktuuri kuuluv jäikust andev looduslik polümeer (EKSS)


liguma

vees vm vedelikus hrl pikemat aega olema


ligundama

läbimärjaks tegema, vihmas, vees vm vedelikus liguneda laskma


ligunema

vees või muus vedelikus pikemat aega olema


liha

looma või linnu keha pehme, luid ümbritsev osa, hrl toiduna

looma või linnu osa, mida inimesed söövad

inimese keha, ihu, füüsiline olemus (vastandina vaimule)


lihahaamer

haamritaoline riist, millega saab lihaviile enne praadimist vms õhemaks töödelda


lihajõudlus

põllumajandusloomade ja -lindude võime anda kindlas ajavahemikus mingi kogus liha


lihakana

liha saamiseks kasvatatav, erilisel viisil nuumatav kana

teatud tüüpi kana, keda inimesed kasvatavad selleks, et liha saada


lihakarn

endisaegne lihapood, kus lihunik ostjale sobiva tüki lõikas


lihakarva

toore liha värvi, punane või roosakaspunane


lihakas

(taimede ja taimeosade kohta:) rikkaliku veesäilituskoega, paks, mahlakas


lihake

(toiduks kasutatava liha kohta, nt naljatlevalt)


lihaks saama

konkreetset kuju või väljendust omandama, tegelikuks saama


lihalik

sugulise armastuse valdkonda kuuluv, armuihaga seotud

kehaga seotult patune (hrl ristiusu kontekstis)


lihamasin

masin liha (vm toiduaine) peenestamiseks ja hakkliha (vm massi) valmistamiseks


lihamägi

(paksu inimese või looma kohta, ka sellekohastes võrdlustes)


lihapall

hakklihast vormitud pall
hakklihast tehtud pallid


lihas

liigutusi sooritav elund selgroogsetel ja enamikul selgrootutel loomadel

üks osadest keha sees, mis on luudega ühendatud ja mille abil sa liigutad


lihasaadus

lihast valmistatud toiduaine (nt hakkliha, sink, vorst)


lihasejõud

lihaste töö efektiivsus, mis näitab, kui suure osa energiast suudab lihas või lihaserühm muuta mehaaniliseks tööks (nt raskuse tõstmisel)


lihasepõletik

lihase või lihaste rühma põletikuline kahjustus


lihasesisene

lihase sees olev, lihases tekkinud
(süsti kohta:) lihasesse tehtav


lihasevalu

peamiselt selja- või jäsemelihaste valulikkus (põhjustatud ülepingutusest või külmetusest)


lihas ja veres

(igiomase, sisseharjunu, sissejuurdunu kohta)


lihaskond

organismi või selle osa lihased
(organismi v. selle osa) lihased


lihasnõrkus

lihaste nõrkus, skeletilihaste haiguslik väsimus


lihast ja verest

(hrl inimese kohta:) päriselt olemasolev, ehtne, elus


lihastreening

lihaseid tugevdavate harjutuste sooritamine, lihaste treenimine


lihasuretaja

hrl usulistel põhjustel meelelistest naudingutest loobunud kasina eluviisiga inimene

karske ning kasina eluviisiga inimene, elu hüvedest loobuja


lihasuretamine

meeleliste soovide ja kirgede allasurumine, kehalistest naudingutest loobumine (hrl usulistel motiividel)


lihasuretus

eluviis, mida iseloomustab meeleliste soovide ja kirgede allasurumine (hrl. usulistel motiividel), lihasuretus.


lihatermomeeter

riist, mis näitab ahjus küpsetatava liha küpsusastet selle sisetemperatuuri järgi

termomeeter liha sisetemperatuuri mõõtmiseks kuumtöötlemise ajal


lihatoiduline

(loomade kohta:) selline, kes toitub teistest loomadest


lihatoit

lihast valmistatud, liha sisaldav toit
liha sisaldav toit (EKSS)


lihatoode

lihast valmistatud toiduaine (nt hakkliha, sink, vorst)


lihav

(keha, kehaosade kohta:) paks, priske
paks, priske


lihavasar

haamritaoline riist, millega saab lihaviile enne praadimist vms õhemaks töödelda


lihavõtted

ristiusu pühad, mis tähistavad Jeesus Kristuse surnuist ülestõusmist

kristlik püha märtsis või aprillis, millega tähistatakse Kristuse surnuist üles tõusmist


lihavõttemuna

lihavõttepühadeks värvitud keedumuna
Lihavõtteks värvitud muna (EKSS)


lihe

pinnasekihi varisemine, allalibisemine nõlval erosiooni mõjul


lihhenoloogia

samblikke uuriv bioloogia haru
samblikke uuriv botaanika haru


lihkuma

(hrl pinnase kohta:) paigast liikuma, alla libisema


lihtenamus

poolthäälte arvuline ülekaal protsentuaalsete või muude lisatingimusteta


lihter

pukseeritav praam, millega veetakse kaupu reidil seisvatelt laevadelt randa ja vastupidi


lihtinimene

lihtne, tavaline inimene (vastandina silmapaistvatele inimestele, tähtsatele tegelastele)


lihtkodanik

tavaline, lihtinimesest kodanik (hrl vastandatult otsustajatele, poliitikutele vms)


lihtlabane

selline, milles pole midagi erilist, täiesti tavaline, banaalne


lihtliige

mingi organisatsiooni vm tavaline, mitte juhtkonda kuuluv liige

mingi organisatsiooni vm. lihtne, mitte juhatusse v. juhtkonda kuuluv liige (EKSS)


lihtminevik

(grammatikas:) pöördsõna aeg, mis väljendab minevikusündmust, seostamata seda olevikuga või mõne teise minevikuhetkega


lihtne

ehituselt, vormilt, olemuselt keerukuseta

raskusteta, ilma eriliste oskuste või teadmisteta mõistetav, sooritatav, kasutatav vm

selline, mida ei ole raske teha, mõista või lahendada


lihtrahvalik

lihtrahva hulka kuuluv, sealt pärit või lähtuv

(liht)rahvale omane, selle huvidele, arusaamadele vastav


lihtsakoeline

(olemuselt) lihtne, peenuse, kavaluse või keerukuseta


lihtsalt

raskusteta, vaeva nägemata
arusaadaval, lihtsal viisil
nii, et ei ole keeruline või raske
modaalhinnangut edastav; muu hulgas


lihtsameelne

lapsemeelselt, heausklikult usaldav või uskuv


lihtsasti

raskusteta, vaeva nägemata
arusaadaval, lihtsal viisil
nii, et ei ole keeruline või raske


lihtsuhkur

hrl magus vees lahustuv kristalliline aine, süsivesik, mis organismis toimib energiakandjana (nt glükoos, fruktoos)


lihtsustama

lihtsamaks tegema, keerukust või vaeva vähendama


lihtsõdur

sõdur, reamees (hrl vastandatult ohvitseridele, väejuhtidele)


lihttüvi

sõna morfoloogiliselt jagamatu, tuletuselementideta osa


lihunikutöö

(tapatöö kohta)
(robustse verise töö kohta)


lihvaine

peeneteraline väga kõva aine, millest tehakse lõikeriistu (nt korund, smirgel, teemant)


lihvketas

seadmetes kasutatav abrasiivpinnaga ketas lihvimiseks või lõikamiseks


lihvpaber

liiva vm peeneteralise ainega kaetud paber, mida kasutatakse pindade lihvimiseks


liiakasuvõtja

liiga suurt intressi võttev laenuandja või röövelliku vahendustasu võtja


liialdama

midagi (näiteks mingit jooki või toiduainet) liiga palju kasutama

midagi liiga palju, mõõdukuse piire ületades kasutama v. harrastama


liiale minema

millegagi liialdama, mõõdukuse piire ületama


liialt

liiga (palju), rohkem kui vaja või kasulik


liiane

(mõistmise seisukohast) üleküllane, liigne


liiati

eriti (veel), pealegi (veel)
seda enam
liiga palju või liiga vähe


liibuv

(riiete kohta:) tihedalt keha ümber hoidev, kehavorme esile tõstev


liidendama

võõra riigi maa-ala vägivaldselt enda külge liitma


liidendus

teise riigi või selle osa vägivaldne liitmine oma riigi külge


liider

hrl erakonna, organisatsiooni, rühmituse juht või juhtiv tegelane

inimene, kes juhib erakonda, organisatsiooni või mingit rühma

kellegi või millegi eesotsas olev suunav, korraldav või juhtiv isik


liiderdama

seksuaalselt kõlvatu olema, abieluväliseid suhteid harrastama


liiderlik

seksuaalselt kõlvatu, abieluväliseid suhteid harrastav

valitseva seksuaalmoraali seisukohast paheline; abieluväliseid suhteid harrastav.


liidrikoht

juhtiv koht, eriti võistluste paremusjärjestuses või võistluse käigus


liidrisärk

eriline särk, mida kannab karikavõistluste vm olulise võistlussarja üldvõitja või (etapikaupa toimuvat) võistlust juhtiv sportlane (nt rattaspordis)

eriliste tunnustega särk, milles sõidab järjekordset etappi jalgratturite mitmepäevasõidu liider (EKSS)


liidukantsler

valitsusjuht liitriigis (eeskätt Saksamaa Liitvabariigis ja Austria Vabariigis)


liidus

luid omavahel lausaliselt siduv ühendus (EKSS)


liig

vajadust, tavalist määra või mõõtu ületav hulk


liiga

noodikirja märk, millega ühendatakse seotult esitatavad noodid või kaks kõrvuti asetsevat ja võrdse kõrgusega heli

väljendab tarbetult v. kahjulikult suurt määra:) rohkem kui vaja, üle normi, üle mõõdukuse piiride


liigaasta

tavalisest kalendriaastast lisapäeva (29. veebruari) võrra pikem, 366 päevaga kalendriaasta (kordub iga nelja aasta tagant)


liigahtama

end korraks liigutama
korraks, hetkeks liikuma


liigatama

end korraks liigutama
korraks, hetkeks liikuma
korraks end liigutama, korraks liikuma


liiga tegema

kellegi suhtes ebaõiglaselt, halvasti käituma

kimbutama, kiusama, ahistama; kannatusi v. ülekohut põhjustama.


liige

inimene, rühm või riik, kes kuulub organisatsiooni, liitu vm ühendusse

mingisse organisatsiooni või rühma kuuluv inimene või riik

mingisse organisatsiooni, organisse, liitu vm. ühendusse kuuluv isik v. juriidiline isik, rühmitus, riik vm.


liigeldi-loogeldi

sirgest suunast kõrvale kaldudes, mitte otse, lookeid, pöörakuid tehes


liigend

liikuv ühendusdetail, mis mootoris vm mehhanismis võimaldab detailide pöörlemist ainult ümber ühise telje või punkti


liigendama

(analüüsides) liikmeteks, osadeks jaotama

ruumiliselt, geograafiliselt osadeks jagama


liigendbuss

kaheosaline keskelt painduvalt ühendatud buss


liigendlukk

neetidega ühendatud metall-lattidest koosnev jalgrattalukk


liigendnuga

liigendiga nuga, mille tera käib (või terad käivad) pea sisse


liigendnukk

hrl teatris kasutatav nukk, mille liigutusi juhitakse ülalt niite või traate tõmmates


liigendtroll

kaheosaline keskelt painduvalt ühendatud trollibuss


liiger

isase lõvi ja emase tiigri ristamisel saadud uus loom, suurim praegu elav kaslane

hübriid, mis on saadud isase lõvi ja emase tiigri ristamise teel


liiges

üks osadest keha sees, mis asub kahe luu vahel ja mille abil sa liigutad

kahe v. enama luu omavahelist liikumist võimaldav ühendus


liigeseauk

süvend liigest moodustava luu otsas, mis sobitub teise liigestuva luu kumera otsaga (liigesepeaga)


liigesejäikus

liigest moodustavate luude kokkukasvamisest tingitud liigese liikumatus


liigesekapsel

luuotsi tihedalt kattev sidekoeline ümbris, mis ühendab liigestuvaid luid ja hoiab liigesevedeliku liigeseõõnes


liigesekihn

liigeseõõnt ümbritsev, liigestuvaid luid ühendav kapsel, mille sisemine kiht eritab liigesevõiet, välimine kiht koosneb peamiselt kollageenkiudude kimpudest


liigesereuma

esmajoones liigesepõletikuna avalduv organismi üldhaigus, mida põhjustab immuunsüsteemi häire


liigesevõie

liigese liikuvaid pindu hõõrdumise eest kaitsev limajas läbipaistev võie


liigierisus

ühte liiki objekte teistest eristav tunnus


liigimõiste

liiki eristav mõiste, hrl vastandudes üldisemale, laiemale soomõistele, üks alammõisteid


liiginimi

taime- või loomaliiki tähistav nimetus (nt eesti keeles <eki-foreign>pruunkaru</eki-foreign>, ladina keeles <eki-foreign>Ursus arctos</eki-foreign>)


liigitama

mingite tunnuste alusel liikideks või rühmadeks jaotama, teatud liiki või rühma paigutama

liikideks v. rühmadeks jaotama, liiki v. rühma arvama;  teat. klassi paigutama


liigituma

mingite tunnuste alusel liikideks või rühmadeks jaotuma, teatud liiki või rühma asetuma


liigitus

mingite tunnuste alusel liikideks või rühmadeks jaotamine, teatud liiki või rühma paigutamine

selle tulemusena tekkinud jaotus või süsteem

(raamatukogunduses, informaatikas:) indeksitega tähistatav trükiste jm. dokumentide jaotussüsteem (EKSS)


liigkarvasus

tavalisest rikkalikum paikne või üldine karvakasv inimesel


liigkasuvõtja

liiga suurt intressi võttev laenuandja või röövelliku vahendustasu võtja


liigkusesus

haiguslik seisund, millele on iseloomulik tugev janu ja rohke kuseeritus


liigliha

ümbritsevast pinnast kõrgemaks vohanud sidekoeline nahapaksend (hrl armistunud haava kohal)

ümbritsevast pinnast kõrgemaks vohanud (noor) sidekude haava kohal


liig mis liig

(millegi kohta, mis ületab igasuguse piiri, läheb juba liiale)


liignaine

väiksemate õigustega naine peanaise või kõrgemast soost naiste kõrval mitmenaisepidamise korral


liigne

tavalisele või vajalikule lisaks olev, mõõdukat või arukat määra ületav, sellisena mittevajalik või kahjulik

selline, mida on liiga palju, rohkem kui vaja


liignimi

vanemailt lapsele kanduv või abiellumise teel saadav nimi (eesti keeles eesnime järel)

nimi, mis tuleb pärast eesnime ja on teiste pereliikmetega sama


liigparras

paadi või purjeka parrast kõrgendav ja suurema lainetuse eest kaitsev lisaplank (või plangud)


liigsarvestumine

naha sarvkihi paksenemine (ilmneb nt konnasilmana)


liigsöömine

vajadust, mõõdukuse piire ületav (pidev) rohke söömine


liigtalitlus

mingi elundi normaalsest aktiivsem talitlemine


liigtarbimine

vajadust või mõõdukuse piire ületav tarvitamine


liigunisus

unehäire, mis seisneb suurenenud unevajaduses ja väljendub uneaja pikenemises ning ülemäärases päevases unisuses


liigutama

(enda või millegi) asendit või asukohta muutma

heldimust v. härdust tekitama, heldima v. härduma panema, meeleliigutust tekitavalt mõjuma


liigveresus

vere liigne kogunemus mingis elundis või kehaosas


liik

pärilikult ühetaoliste organismide looduslik, geneetiliselt eristunud rühm, elusa looduse süstemaatika üksusi


liikleja

inimene, kes osaleb liikluses jalakäijana või sõidukijuhina


liiklus

autode ja muude sõidukite sihipärane liikumine neile selleks määratud kohas

inimeste liikumine teedel sõidukijuhina, jalakäijana või sõitjana

sõidukite ja jalakäijate liikumine neile selleks ettenähtud kohas

sõnumite ja andmete liikumine sidevõrgus


liiklusavarii

õnnetus, kus saab kannatada liiklusvahend, sõitja(d) või veos

õnnetus, kus saab kannatada sõiduk või sõitja(d)


liiklusinspektor

liiklust kontrolliv töötaja, hrl liikluspolitseinik


liiklusmärk

standardne märk tee või tänava ääres või kohal, mis teavitab liiklejat ja aitab tal liikluses orienteeruda

tee v tänava äärde v kohale paigaldatud standardne märk liikluse korraldamiseks, liiklustingimustest informeerimiseks (EKSS)


liiklusolud

liiklust mõjutavad asjaolud, neist tulenev või üldine olukord liikluses


liiklusraev

liikluses avalduv agressiivne käitumine, mis väljendub nt teiste liiklejate peale karjumises, nende sõidu tahtlikus takistamises


liiklusreeglid

autojuhtidele, jalakäijatele ja muudele liiklejatele mõeldud ametlikud juhised liikluses osalemiseks ja liiklusohutuse tagamiseks


liiklussagedus

teataval teelõigul liikuvate sõidukite arv mingis ajaühikus


liiklussõlm

liiklusteede sõlmpunkt, hrl keeruline ristmik


liiklusummik

suurt ajakadu põhjustav olukord, kus paljud sõidukid seisavad teel või liiguvad edasi väga aeglaselt


liiklusvahend

liiklemiseks, sõitmiseks mõeldud vahend (nt auto, jalgratas, hobuveok, paat)


liikmehiidsus

väljaulatuvate kehaosade (sõrmed, varbad, nina, lõug) suurenemine kasvuhormooni liiasuse tagajärjel


liikmepilet

liikmeks olekut tõendav paberdokument (hrl varasemal ajal)


liikmeskond

mingi ühenduse kõik liikmed
kõik liikmed (EKSS)


liikmesorganisatsioon

mingisse organisatsiooni kuuluv, selle tegevuses (liikmena, allüksusena) osalev väiksem ühendus


liikmesus

liikmeks olek, kuuluvus mingi ühenduse liikmeskonda


liiktross

purje serva tugevdav köis v. tross (EKSS)


liikumapanev

selline, mis paneb või motiveerib tegutsema, edenema


liikumatu

asendit või asukohta mitte muutev, liikumiseta, mitteliikuv


liikumatu vara

maa ja selle juurde kuuluvad esemed (sh hooned) ning õigused (servituudid)

vara, mis kuulub mingi kindla koha juurde, näiteks maja või tükk maad


liikumine

suurema hulga inimeste (ja organisatsioonide) tegutsemine ühiste ideeliste eesmärkide nimel

ühesuguste põhimõtetega inimeste tegutsemine teatud ühisel eesmärgil

igasugune muutumine, vastastikune toime, ühest olekust v. seosest teise siirdumine


liikumishulk

(liikumist iseloomustav füüsikaline suurus:) liikuva keha massi ja kiiruse korrutis


liikumistee

liikumise marsruut, maa-, vee- või õhuriba, kustkaudu kulgeb teekond


liikumistõbi

haiguslik seisund, mis tekib nt laeva-, lennuki- või bussisõidul ja mis väljendub iivelduses, oksendamises, peapöörituses


liikumisvõimeline

liikumisvõimet omav, võimeline liikuma (ka sõiduki kohta)


liikurtee

inimeste jalgsi liikumist hõlbustav konveierilaadne liikuv tee, nt lennujaamas või sadamas


liikuv

mitte paigal püsiv, aktiivse liikumisega


liikuv aabits

lastel sõnade ladumiseks kasutatavad lipikutel kirjatähed koos vastavate kaantega


liikuv liiv

tuulega edasi kanduv, hrl luidetesse kuhjuv liiv


liikuv neer

puuduliku kinnitusega neer, mis võib paigalt nihkuda


liikuv vara

vallasasjadest koosnev vara ning õigused


liikva

joovastava joogina, ravimina kasutatava eetri ja piirituse segu


liikvida

heliline konsonant, hrl <eki-foreign>l</eki-foreign> või <eki-foreign>r</eki-foreign>

heliline konsonant, harilikult l, v, r (EKSS)


liimeister

kahe käe tõmmatav nuga voolimiseks või puu koorimiseks


liimes

(matemaatilises analüüsis:) väärtus, millele muutuja väärtused tulevad mingis protsessis kui tahes lähedale


liimile võtma

kedagi kavaluse või petliku meelitusega sisse vedama


liimima

kui sa midagi kuhugi <eki-highlight>kleebid</eki-highlight>, siis sa paned selle asja teise asja külge kinni, näiteks liimi abil


liimipaber

liimainega töödeldud või mürkainega immutatud (paber)lint kärbeste hävitamiseks


liimmaal

liimvärvidega maalitud pilt (nt teatridekoratsioonil, krohvitud pinnal)

liimvärvidega teostatud tehniline maalivorm, peamiselt teatridekoratsioonide valmistamisel ja krohvitud pindade katmisel


liimuma

millegi külge kinni hakkama, kleepuv olema

külgehakkava ainega koos olema või sellisena tunduma


liimvaik

taimedest erituv õhu käes hanguv kleepuv vedelik (nt šellak, tragant, kummiaraabik), mida kasutatakse kleepainena, farmaatsias ja mujal


liin

maa-, vee- või õhutee, mida mööda toimub korrapärane liiklus kahe koha vahel

kindel marsruut, millel toimub pidev liiklus kahe koha vahel

seadmestik elektrienergia ja signaalide ülekandmiseks


liiniauto

kindlal liinil hrl linnast välja lähiümbrusse sõitev väikebuss, mis peatub sõitjate nõudel


liinilaev

kindlate sadamate vahel korrapärast ühendust pidav laev

regulaarselt ja kindla sõiduplaani järgi, kindlate sadamate vahelisel laevaliinil sõitev reisi- v kaubalaev


liinilennuk

kindlate sihtkohtade vahel korrapärast ühendust pidav lennuk


liising

lepinguline suhe kahe osapoole vahel, mille korral vara renditakse teisele isikule koos potentsiaalse omandiõiguse üleandmisega

tehing, mille puhul pank vm ostab vara ja rendib selle kliendile


liisinguandja

pank vm asutus, kes kellelegi rendib vara koos potentsiaalse omandiõigusega, rahastab sellist tehingut

liisingulepingu osapool, kes loovutab oma vara teisele lepinguosalisele, liisinguvõtjale


liisingumakse

igakuine makse, mis koosneb tagastatava liisingusumma osast ja intressist


liisk

mingi kokkulepitud toiming otsuse langetamiseks või selleks kasutatav vahend


liistak

õhuke millestki lõigatud või eraldunud viil või väike moodustis


liistik

naiste lühike pihik (eriti Saare- ja Läänemaal)


liistule tõmbama

kedagi aruandmiseks, korralekutsumiseks vms käsile võtma


liisuheitmine

liisuga, loosiga otsustamine, loosivõtmine


liisuma

(hrl toiduainete kohta:) kauasel seismisel vanaks või kõlbmatuks muutuma, halvaks minema


liisupoiss

(kuni aastani 1914:) üks (noor)meestest, kelle hulgast Vene väeteenistusse määramine otsustati loosiga, liisuvõtmise teel


liit

sõltumatute osapoolte kokkulepe ühiseks tegevuseks, ühiste eesmärkide saavutamiseks, sel kokkuleppel rajanevad suhted

liitunud riikide (ka linnade vms) ühendus

riikide organisatsioon, millel on ühised eesmärgid ja huvid

organisatsiooniliselt seotud koondis ühiste eesmärkide saavutamiseks (EKSS)


liitaine

aine, mis koosneb kahe või enama keemilise elemendi aatomitest

aine, mis koosneb kahe v. enama aine aatomitest


liiter

vedelike ja puistainete mahumõõt, 1 dm<eki-sup>3</eki-sup>

vedelike ja puistainete mahumõõt (tähis l), 1 dm3


liitium

hõbevalge pehme kergesti sulav metall, omadustelt leelismetall, keemiline element järjenumbriga 3

element, hõbevalge väga pehme kergsulav leelismetall (Li) (EKSS)


liitiumaku

aku, milles kannavad elektrilaengut ühelt elektroodilt teisele liitiumi ioonid


liitlane

kellegagi liidus olija; kellegi pooldaja, toetaja


liitlasriik

mingi teise riigiga liitlassuhetes olev riik


liitma

millelegi juurde panema, lisama, üheks tervikuks koondama


liitmine

(matemaatiline tehe:) antud arvu suurendamine teatava arvu võrra (nt 3 + 4), mille tulemus on summa


liitpea

liitõisik, mille külgharud kannavad raotuid osaõisikuid (nt rukkil, nisul)


liitplokk

vähemalt kahest plokist ja trossist või ketist koosnev ülekandemehhanism


liitriik

mitmest riigist koosnev riik, mille osadel on mõningad iseseisva riigi tunnused


liitriline

mahuga üks liiter
selline, mille sisse mahub üks liiter


liitsilm

(putukatel, ämblikel jt lülijalgsetel:) paljudest üksteisest pigmendiga eraldatud osasilmadest koosnev silm

paljudest üksteisest pigmendiga eraldatud osasilmakestest koosnev silm (EKSS)


liitsugulisus

isas- ja emassuguelundite esinemine ühes organismis