ilutoode

näo ja juuste, ka keha hooldamiseks mõeldud vahend (nt huulepulk, ripsmetušš, kehakreem)


ilutsema

ilusana olemas olema, ilusana silma paistma


ilutuled

kaunistav kunstlik valgustus (nt värvilised laternad, lambid, mitmesugused valgusefektid)


ilutulestik

pürotehniliste vahenditega tekitatavad valgus-, suitsu- ja heliefektid

meelelahutuseks mõeldud raketid, mis kõrgel õhus värviliste tulede ja valju heliga plahvatavad


iluviga

väike, ebaoluline viga
ilu kahjustav viga (EKSS)


imaginaarühik

arv, mille ruut on –1
ruutjuur miinus ühest


imago

avalikkuses loodud kujutluspilt esemest, olendist või nähtusest


imal

(maitse, lõhna kohta:) mesiselt, iiveldama ajavalt magus


imalmagus

maitselt (või lõhnalt) imalalt, läägelt magus


imama

vedelikku, niiskust (hrl poorsuse tõttu) endasse tõmbama või imema


imbuma

vähehaaval millestki läbi, kusagilt välja või kuhugi sisse tungima (eriti vedelike või gaaside kohta)

läbi v. välja tungima (suitsu, auru vms. kohta)


ime

(näilikult) üleloomulik, mõistusega seletamatu või väga üllatav nähtus

sündmus, mida ei saa mõistusega seletada või mis on väga üllatav

miski ainulaadne v. uudne, üllatav, suurt tunnustust pälviv


imearst

ametlikult tunnustamata meetodeid või ravimeid kasutav arst


imeasi

haruldane, kummaline, üllatav asi või nähtus


imedemaa

imepärane, imena tunduv koht või paik
väljamõeldud fantaasiapaik


imeelukas

kummaline, üllatav asi või nähtus, imeasi


imekombel

nagu ime läbi, kummalisel kombel; vastu (igasuguseid) ootusi


imekspandav

selline, mis tekitab imestust, hämmastav


imeks panema

millegi ootamatu, arusaamatu, imeliku vms üle imestust, hämmastust tundma või avaldama

kui sa <eki-highlight>imestad</eki-highlight>, siis miski on sind üllatanud


imelaps

mingil alal erakordselt andekas, juba varases eas silmapaistvaid võimeid ilmutanud laps


imelik

ebatavalisena, iseäralikuna tunduv, hämmastust või võõrastust tekitav

tavalisest erinev, millegi poolest omapärane


imeline

imena tunduv, imestama panev
seletamatult hea, meeldiv tunduv


imelugu

kummaline, imelik jutt, sündmus, asjaolu, nähtus vms


imema

huulte ja keele abil vaakumit tekitades midagi (vedelikku, suitsu vm) vähehaaval suhu tõmbama

huulte abil midagi (tavaliselt vedelikku) suhu tõmbama

alarõhku tekitades või muul teel end kellegi v. millegi külge, midagi endasse v. kuskilt välja tõmbama


imemistablett

tablett, mida hoitakse suus ja imetakse kuni selle sulamiseni


imendama

(vedelike, toitainete vms kohta:) läbi rakukihtide endasse vastu võtma


imepeegel

muinasjuttudes esinev peegel, millel on üleloomulikke võimeid, nt oskus vastata peeglisse vaataja küsimustele, noorendav toime vm


imeravim

erilise, imelise toimega aine, (ravi)võte vm abivahend


imerohi

mingi imeliste raviomadustega arstim, universaalravim vms


imeselge

värvi, läbipaistvuse vm poolest täiesti selge


imestama

imestust tundma v. avaldama (ootamatu, arusaamatu, imeliku vms. üle)


imestlema

rõõmsat imestust tundma ja avaldama
midagi või kedagi imetlema


imestuma

imestust tundma või seda avaldama
imestama hakkama


imestus

üllatust või hämmastust väljendav tundeelamus, mis tekib millegi ebahariliku või mõistmatu tajumisel

millegi ebahariliku, ootamatu v. mõistmatu tajumisel tekkiv tundmus


imesõrmus

võlujõuga, nõidusliku imeväega sõrmus, mis täidab omaniku soove


imetabane

imena tunduv, imeline, imepärane
imelik, veider


imetajad

klass kõrgeima arengutasemega selgroogseid, kes toidavad poegi emapiimaga


imetajalevi

taimede seemnete ja eoste levimine, laialikandumine imetajate vahendusel


imetaoline

imena tunduv, imestama panev
seletamatult hea, meeldiv tunduv


imetegu

(näilikult) seletamatu, üleloomulik tegu

imetlusväärne, vaimustust äratav vms tegu


imetelema

kedagi või midagi tunnustava imestuse, rõõmsa üllatusega vaatlema

kedagi või midagi erakordseks pidades selle üle vaimustust tundma

kui sa kedagi või midagi <eki-highlight>imetled</eki-highlight>, siis see inimene või asi meeldib sulle väga


imetlema

kedagi v. midagi tunnustava imestuse, rõõmsa üllatusega vaatlema; kedagi v. midagi erakordseks pidades selle üle vaimustust tundma


imetlus

kedagi või midagi tunnustav, rõõmus imestus, millestki vaimustuses olemine

kedagi või midagi erakordseks, suurepäraseks pidama; positiivselt kellessegi suhtuma


imeulme

ulme liik või vastav teos (nt raamat, film), mille aineks on maagia ja üleloomulikkus ning tegelasteks võlurid, nõiad, lohed vms


imevägi

imettegev (maagiline, üleloomulik) mõjujõud


imeväel

nii, nagu keegi ei oska oodata, imelisel viisil


imeväärne

imena tunduv või selle taoline
ülimalt meeldiv või vaimustav


imidž

avalikkuses loodud kujutluspilt esemest, olendist või nähtusest

avalikkuses kujunenud pilt kellestki v. millestki (EKSS)


imik

laps sündimisest kuni esimese eluaasta lõpuni

väga väike laps, kes ei oska veel rääkida ega kõndida


imikas

väikeste lillade või siniste sametiste õitega rohttaim

(Anchusa) umes 40 liigiga kareleheliste sugukonda kuuluv mitmeaastaste rohttaimede perekond, millest Eestis kasvab tumesiniste õitega harilik imikas


imikupakk

linna, valla poolt vastsündinu vanematele kingitav pakk, milles on esmased imikutarbed ja muu vajalik info


imikärss

paljude selgrootute (nt putukate, kärssusside) pikk peenike imemiselund, mida nad kasutavad vedela toidu (nt vere) söömiseks


iminokk

teatud putukate pistmis- ja/või imemiselund (nt sääsel, lutikal)

torutaoline keel, mille abil mesilane saab kitsastest ja sügavatest õiekarikatest imeda nektarit ja kärjekannust mett


iminõges

nõgesetaoline kõrvetavate karvadeta rohttaim, ka aiailutaim


imitatsioon

see, mis midagi jäljendab, mis pole originaal


imiteerima

mingi eeskuju, mudeli vm põhjal kedagi või midagi järele tegema


imiussid

klass parasiitseid kahe iminapaga lameusse


imiventilaator

ventilaatori põhimõttel töötav seade, mis hõrendab õhku või muud gaasi


immanentne

esemele või nähtusele seesmiselt omane, selle loomusest tulenev

asja või isiku seest lähtuv, seemiselt omane


immateriaalne

selline, mis ei koosne ainest, millestki reaalselt eksisteerivast


immigrant

vabatahtlikult elukohta vahetanud inimene uue asukohamaa suhtes või teel uuele asukohamaale

mingile maale alatiseks v. pikemaks ajaks elama asunu, sisserännanu;


immigratsioon

inimeste elama asumine riigis, mis ei ole nende kodumaa


immigreeruma

mingile alale, mingisse riiki kuskilt mujalt elama asuma


immitsema

(vedeliku, gaasi kohta:) vähehaaval, peenikese joana (kuskilt välja, kuhugi sisse) tungima või levima


immobilaiser

mootori käivitamist tõkestav elektrooniline turvaseade


immobilisatsioon

kehaosa või liigese liikumatusse asendisse kinnitamine või sellisena hoidmine, hrl valu vähendamiseks, ravi otstarbel

mingi kehaosa v. liigese liikumatusse asendisse kinnitamine v. sellisena hoidmine (valu vähendamiseks, ravimise otstarbel)


immortell

taim, mis säilitab oma õlgsete õite värvi ja kauniduse ka kuivanult (nt õlelill, rebashein, käokuld)


immunoglobuliin

valk, mis organismis reageerib kehavõõra ainega ehk antigeeniga ja hrl nõrgestab selle mõju

antikehana toimiv proteiin, mille molekul koosneb kahest ras- ja kahest kergahelast (IgA, IgD, IgE, IgG, IgM)


immunoteraapia

ravimeetod, millega mõjutatakse organismi immuunsüsteemi (kas reguleeritakse, pidurdatakse, stimuleeritakse vms)

haiguse ravi valmis antikehade viimisega patsiendi organismi v patsiendi immuniseerimine vastavate antigeenidega


immutama

midagi millegagi osaliselt või täiesti läbi imbuda laskma

midagi millegagi osaliselt v. täiesti läbi imbuda laskma


immuunne

nakkus- või tõvekindel, mittenakatuv
millegi suhtes kindel


immuunreaktsioon

organismi reaktsioon kehavõõrastele ainetele


immuunsus

organismi võime tõrjuda haigustekitajaid, organismi haiguskindlus

võime tõrjuda kehavõõraid aineid v. rakke


immuunsuspuudulikkus

sündroom, mida iseloomustab puudulikust immuunvastusest tingitud organismi nõrk vastupanuvõime infektsioonidele


impeerium

monarhistlik suurriik; suur imperialistlik koloniaalriik, maailmariik


imperaator

meessoost valitseja kõrgeim tiitel mõnes monarhistlikus riigis; seda tiitlit kandev isik


imperatiiv

käsk, tungiv nõue, (sisemine) kohustus (EKSS)


imperfekt

(grammatikas:) pöördsõna aeg, mis väljendab minevikusündmust, seostamata seda olevikuga või mõne teise minevikuhetkega


impersonaal

(grammatikas:) tegumood, mis näitab, et tegevussubjektiks on keegi inimene, kes jääb lauses väljendamata (nt lauses <eki-foreign>Vaieldi ja arutati, aga ei otsustatud midagi</eki-foreign>)


impersonaalne

konkreetse isikuga sidumata
ebaisikuline, umbmäärane


implant

koe sisse istutatud võõrkeha või aine (nt sisekõrva-, hamba-, rinnaimplantaat)


implantatsioon

koe sisse istutamine (nt embrüo istutamine emakasse kunstlikul viljastamisel)

tehiselundi või kehavõõra aine viimine organismi

(emaka limaskestasse, kõhuõõne seinasse) kinnitumine


implanteerima

tehiselundit või kehavõõrast ainet organismi viima, paigaldama


imponeerima

lugupidamist, poolehoidu või aukartust äratama

lugupidamist, poolehoidu v. aukartust äratama; head muljet jätma (EKSS)


impordiartikkel

teatavat liiki kaup või toode, mida veetakse riiki sisse


impordilitsents

valitsusasutuse väljastatud dokument, mis annab õiguse teatud kaupa riiki sisse vedada


imporditoll

sisseveetavate kaupade eest tasutav maks


import

kaupade ja teenuste ostmine välismaalt, ostetud kauba vedu oma riiki

andmete võtt teisest süsteemist, rakendusest või failivormingust


importija

kaupade sisseveoga tegelev asutus või isik


importima

kaupa, toodangut välismaalt oma riiki tooma


importkaup

välismaalt sisseveetav kaup, nende koguhulk ja väärtus


imposantne

tugevat muljet või aukartust tekitav
võimas ja vägev
tugevat muljet avaldav


impotentne

(mehe kohta:) võimetu saavutama ja hoidma sugulist erutust


impressioon

hrl kunstiliselt, kirjanduslikult väljendatud mulje


impressum

trükise lõppu või tiitellehe pöördele märgitud andmed trükise loomisel osalenud isikute, kirjastuse, toimetuse, trükikoja vms kohta


impro

muusikapala, tantsu vm kunstiteose kohapeal, samal hetkel sündiv esitus

sel kombel loodud muusika-, teatri- vm teos


improvisaator

luuletuse, muusikapala, kõne vms kohapeal looja ja esitaja


improviseerima

(muusikapala, tantsu vm kunstiteose kohta:) esitamise ajal looma, kohapeal, samal hetkel looma ja ettevalmistuseta esitama

ettevalmistamatult, (hetke vajaduseks vms.) tegema, esitamise ajal looma


improviseeritud lõhkekeha

isetehtud lõhkeseade, nt pomm või miin (terroristidel, mässulistel vm)


impulsiivne

impulsi, hetkelise mõttesähvatuse ajel toimiv või toimuv

nii iseloomustatakse inimest, kes tegutseb impulsi või hetkelise mõttesähvatuse ajel


impulsimoment

dünaamiline suurus, mis iseloomustab pöördliikumist, pöörlemist


impulss

(äkiline sisemine või väline) aje, tõuge millegi tegemiseks

elektrivoolu v. pinge lühiajaline kõrvalekaldumine püsiväärtusest (EKSS)


impulssost

kavatsemata, hetkeajel tehtud otsusel põhinev ost


In

pehme hõbevalge haruldane metall, keemiline element järjenumbriga 49


inbriiding

tõu- või taimearetus, mille puhul paaritatakse või ristatakse suguluses olevaid isendeid


incl.

kuhugi, millegi või kellegi hulka arvestatult


ind

biol emaslooma (perioodiline) sugukihu (EKSS)


indiaanlane

Ameerika põlisasukas (välja arvatud eskimo ja aleuut)

Ameerika algasukas (välja arvatud eskimo ja aleuut)


India poolsaar

poolsaar Lõuna-Aasias, millel asub India riik ning osa Bangladeshist ja Pakistanist

laiemas mõttes piirkond Lõuna-Aasias, mis hõlmab ka teised piirnevad riigid


India pähkel

U-tähe kujuga valge pähkel, millel on natuke magus maitse


India pühvel

troopilise Aasia soistes metsades elav pühvel, kellel on saablit meenutavad sarved


India salpeeter

kaaliumi ja lämmastikhappe sool, mida kasutatakse väetisena ja pürotehnikas


indie-film

suurtest filmikompaniidest, eeskätt Hollywoodi stuudiost sõltumatult toodetud mitmesugust tüüpi film (nt eksperimentaalne, vähese rahaga tehtud, B-kategooria film)


indiferentne

huvi või hoolimist mitteilmutav, kellegi või millegi suhtes neutraalne, mitte reageeriv


indigo

indigopõõsast saadav, tänapäeval ka sünteetiliselt toodetav tumesinine värvaine

liblikõieline troopikataim, mille mõningaid liike kultiveeriti sinise värvaine saamiseks (Indigofera)


indigosinine

tume, sügava tooniga sinine, lasuurkivi või teksade värvi


indikaator

hrl mõõdetav, nähtav vm selgelt tajutav näitaja, millega hinnatakse või mõõdetakse mingi nähtuse, omaduse vm olemasolu, kvaliteeti või taset


indikatiiv

(grammatikas:) tähenduslikult neutraalne kõneviis, millel puudub tunnus


indikatsioon

märguanne või (kaudne) vihje, millelegi viitav asjaolu


indikeerima

millestki märku andma, millelegi osutama, (kaudselt) vihjama või viitama


indiskreetne

ebasobivalt avameelne
ebaviisakas, taktitu


indium

pehme hõbevalge haruldane metall, keemiline element järjenumbriga 49

keem. element, pehme hõbevalge haruldane metall (In) (EKSS)


individuaal

eravalduses olev, hrl ühele perele mõeldud elamu

aiaga maja, kus elab tavaliselt üks pere


individuaalarvestus

arvestus üksikvõistlejate, mitte võistkondade kohta


individuaalne

üksikolendile omane, tema eriliste, isikupäraste joontega seotud

ühele inimesele omane, tema eriliste iseloomulike omadustega seotud

üksikisiku poolt tehtav, rakendatav vms. (EKSS)


individuaalvõistleja

võistkonda mitte kuuluv võistleja
individuaalalal võistleja


individualiseerima

isikupäraseks tegema, teatud erijooni esile tõstma, nendega varustama

omapäraste erijoontega varustama, erijuhtumile v. isikupärale kohandama v. seda silmas pidama (EKSS)


individualist

kollektiivist eralduv või seda mittearvestav, ebaseltskondlik inimene

kollektiivist eralduv v. seda mittearvestav inimene; individualismi pooldaja.


indiviid

üks inimene eristatuna mingist rühmast, organisatsioonist vm kooslusest, üks inimene teiste seas


indlus

imetajast emaslooma füsioloogiline seisund ja tegevused innaajal


Indohiina

poolsaar Kagu-Aasias, millel asuvad Kambodža, Laos, Tai ja Vietnam, laiemas mõttes ka Malaisia ja Myanmar


indoiraani keeled

indoeuroopa keelte haru, kuhu kuuluvad India keeled, Iraani keeled ja Nuristani keeled

osa indoeuroopa keeltest, kõneldakse nt Indias, Pakistanis ja Iraanis (EKSS)


indossament

allkirjastatud pealdis käibedokumendil (nt tšekil, obligatsioonil) omandiõiguse üleandmise tähistamiseks


indri

Madagaskaril elutsev, kohalike poolt pühaks peetav lühisabaline poolahv

Madagaskaril elutsev, pärismaalaste poolt pühaks peetav lühisabaline poolahv


induktsioon

üksiku või erilise põhjal üldise järeldamine

erutuse ja pidurduse vastastikune (teineteist toetav) toime närvisüsteemis (EKSS)


indulgents

(katoliku kirikus:) uskliku patukaristuse leevendamine või hüvitamine

(religioonis) dokument, mis andestas ostjale tema patud, katoliku kirik müüs neid kuni 16. sajandini


industriaalmaa

riik, kus tööstusel on suurem osatähtsus kui teistel rahvamajandusharudel


industriaalmuusika

tehase hääli ja kõlasid kasutav mürarikka helipildiga muusika, milles on ühendatud roki ja elektroonilise muusika elemendid (tekkis Ühendkuningriigis 1970. aastatel)


industriaalne

tehases, vabrikus vm tööstusettevõttes (masinatega, mehhaniseeritult, hulgi) toodetav

tööstuse valdkonda kuuluv, sellega seotud


industriaalühiskond

ühiskond, kus majanduses tähtsustatakse tööstuslikku tootmist ja tootmisvõimsust


inertgaas

lõhnatu, värvitu, looduses harva esinev madala reaktsioonivõimega gaas


inertne

loid, aktiivsuse ja initsiatiivita
vähese reageerimisvõimega


inerts

keha omadus säilitada oma liikumist või paigalseisu, kuni mingi jõud seda olekut ei muuda


inessiiv

(grammatikas:) kääne, mis vastab küsimustele<eki-foreign> kelles?</eki-foreign>, <eki-foreign>milles?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennas, majas</eki-foreign>)

eesti keele kääne, mis vastab küsimusele <eki-foreign>kelles?/milles?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>venna</eki-foreign><eki-foreign>s</eki-foreign>, <eki-foreign>õpikus</eki-foreign>)


inetama

inetuks, näotuks tegema
inetuks, näotuks tegema.


inetu

ilma (välise) iluta, esteetiliselt ebameeldiv (silmale või kõrvale)


inf

andmed või faktid, mis iseloomustavad mingit nähtust, protsessi, asja vm

selliste andmete ja teadete edasiandmine


infantiilne

(täiskasvanu, tema käitumise kohta:) lapse moodi lihtsameelne, vanuselise või kogemusliku küpsuseta


infantilism

täiskasvanu kehaliste või vaimsete võimete püsimine lapse tasemel, lapsepärane alaareng

alaareng, kehaliselt v vaimselt lapse arenguastmele vastav seisund


infarkt

vere juurdevoolu lakkamisest tingitud elundi või selle osa kärbus (üldkeeles hrl südameinfarkti kohta)

raske haigus, kui su süda ei saa järsku piisavalt verd ja seetõttu enam korralikult ei tööta

vere juurdevoolu lakkamisest tingitud elundi v. selle osa kärbus (EKSS)


infektsioon

haigustekitajate tungimine organismi ja sellest põhjustatud protsessid organismis


infektsioonhaigus

nakkuse teel leviv haigus, nt leetrid, katk, tuberkuloos

haigus, mis levib ühelt inimeselt teisele


inferno

(usundites:) paik, kuhu hukkamõistetud hinged sattuvad pärast surma, ka kannatusseisund

patuste surmajärgse karistuse paik, põrgu (kirikukeeles)


infertiilsus

hrl inimese võimetus järglasi saada, paljunemisvõime puudumine


infiniitne

käändes või käänetena esinev
käände omadustega


infinitiiv

(grammatikas:) pöördsõna ehk verbi käändeline vorm, mis süntaktiliselt käitub nimisõnalaadselt (nt <eki-foreign>mängida</eki-foreign>)


infitseerima

haigusetekitajaid edasi andma, nakkust põhjustama

haigustekitaja sissetung peremeesorganismi või selle ühest osast teise; nakkuskandja põhjustatud haigustekitaja levik teisele inimesele v sama inimese teistesse kudedesse


influencer

inimene, kelle arvamusel on laialdane mõju ning kes kasutab oma tuntust, et reklaamida mingit toodet, brändi või ideed


influentsa

äge viiruseline hingamiselundite nakkushaigus, mis võib põhjustada raskeid tüsistusi

nakkushaigus, mida iseloomustavad palavik, köha ja nohu


info

andmed või faktid, mis iseloomustavad mingit nähtust, protsessi, asja vm

selliste andmete ja teadete edasiandmine


infoagentuur

ajakirjandust, ringhäälingut ja televisiooni sõnumitega varustav asutus


infoallikas

koht, kust saadakse infot või inimene, kes jagab infot


infoedastus

informatsiooni edasiandmine (teabelevi kanalite kaudu, suhtluses)


infojuht

asutuse, ettevõtte või organisatsiooni avalikkussuhetega tegelev töötaja


infokanal

kanal info edastamiseks, nt televisioon, ajakirjandus, internet


infokandja

vahend andmete salvestamiseks, säilitamiseks ja taasesitamiseks (nt diskett, laserplaat, magnetlint, mälupulk)


infokeskus

asutus, selle allüksus vm organisatsioon, mille ülesandeks on teatava info jagamine (nt millegi tutvustamine, nõuandmine)


infolaud

koht, kust saab küsida mingit asutust või üritust puudutavat informatsiooni


infoleht

millegi kohta infot andev (elektrooniline) väljaanne

väikese mahuga (perioodika)väljaanne jooksva informatsiooniga


infominutid

lühike üritus, kus jagatakse millegi kohta infot


infootsing

info otsimine veebis, failis vm dokumendis teatava käskluse (nt sõna, sümbolijada) abil


infoportaal

mingi konkreetse valdkonna infot vahendav veebisait


infopunkt

koht, kus jagatakse infot mingi paikkonna, ürituse, teenuse vm kohta


infopäev

ühepäevane üritus, kus jagatakse millegi kohta infot, tutvustatakse midagi


informaatika

arvuti abil info hankimist, töötlemist ja esitamist käsitlev teaduse ning tehnika haru

arvutil põhineva infotöötlusega tegelev teaduse haru


informaator

see, kes millestki teada annab, infot edastab


informant

inimene, kellelt uurija keeleainestikku kogub


informatsioon

andmed või faktid, mis iseloomustavad mingit nähtust, protsessi, asja vm

selliste andmete ja teadete edasiandmine

saadud ja mõistetud sõnum, mis vähendab selle saaja teadmatust


informeerima

(ametlikult) teatama, mingit infot edasi andma

midagi kellelegi teada andma, infot edastama


informeerimatus

olukord, kus info ei jõua seda vajavate inimesteni, kus info on puudulik või ebaselge


informeeritus

vajaliku, selge või õige teabega varustatud olek


infosõda

informatsiooni levitamine, moonutamine või selle hankimise takistamine oma huvidele sobivalt


infotalitus

info sihipärase otsimise ja levitamisega tegelev (all)asutus


infotehnoloogia

info automaatse töötlemise, salvestamise ja edastuse meetodid ja vahendid

valdkond, mille spetsialistid tegelevad arvutitega ja info töötlemisega

arvutiteadus; info automaatse töötluse ja edastuse meetodid ja vahendid


infotund

lühike üritus, kus jagatakse millegi kohta infot


infovaene

vajalikku, uut informatsiooni ebapiisavalt sisaldav


infovahetus

info vastastikune vahetamine, selle liikumine asjaosaliste vahel


infovoog

suure hulga uudiste ja teadaannete ühtlane katkematu tulemine


infrapunakiirgus

ühelt poolt nähtava valgusega, teiselt poolt raadiolainetega piirnev elektromagnetiline kiirgus

nähtavast spektrist suurema lainepikkusega


infrapunane

(kiirguse kohta:) spektri punase otsa taha jääv, nähtava valgusega ning raadiolainetega piirnev


infrastruktuur

ühiskonna või ettevõtte tööks vajalikud vahendid, tegevused ja teenused (nt internetiühendus, tänavavõrk, veevarustus)

materiaalselt tootvaid majandusharusid teenindav ja nende toimimist ning arengut tagav rahvamajanduse allsüsteem, nt side, teed, elamud jne


infusoorid

rühm ripsmete abil kulgevaid keeruka ehitusega ainurakseid


ingelinvestor

jõukas ärikogemusega eraisik, kes toetab alustavat väikeettevõtet (nt idufirmat) varajase investeeringuga, sageli ka oskusteabega


ingellik

imekaunis, hea, armas, süütu
inglile omane või teda meenutav


Ingeri

ajalooline ingerisoomlaste asustatud maa-ala Loode-Venemaal, Narva ja Peterburi vahel


ingl

germaani keel, mis on ametlik riigikeel nt Suurbritannias, Ameerika Ühendriikides, Austraalias, Kanadas, Uus-Meremaal


inglane

Inglismaa põhirahva liige
Inglismaa elanik
Inglismaa päritolu inimene


inglike

(hellitlevalt väga voorusliku, hea või ilusa inimese, hrl naise või lapse kohta)


inglise

inglaste või inglise keelega seotud
inglastega seotud


Inglise haigus

D-vitamiini vaegusest tekkiv luu ainevahetushaigus (hrl lastel, ka noorloomadel)


Inglise kanal

kitsas väin Suurbritannia ja Prantsusmaa vahel


inglise keel

läänegermaani keel, mille erinevaid variante räägitakse Põhja-Ameerikas, Suur-Britannias, Austraalias ja mujal; 54 riigi riigikeel ja laialt levinud rahvusvahelises suhtluses


Inglise valss

lüüriline 3/4-taktimõõdus seltskonna- ja võistlustants


Inglise võti

mutrivõti, mille suurust saab vastavalt keeratava mutri suurusele muuta


inglissarv

munakujulise kõlalehtriga puupuhkpill
oboetaoline madala kõlaga puupill


inglissool

rohkelt magneesiumi sisaldav vees hästi lahustuv mõru ja ühtlasi soolase maitsega aine, mida kasutatakse hrl väetisena, aga ka meditsiinis


inglistina

normaaltingimustel hõbejasvalge väga plastiline metall, keemiline element järjenumbriga 50


ingver

troopikas, lähistroopikas vm kasvatatav suurte lehtede ning aromaatse juurikaga (risoomiga) taim

suurte lehtede ning aromaatse risoomiga troopika- ja lähistroopikataime  kuivatatud juurikas droogi v. maitseainena


inhalatsioon

ravimi sissehingamine auruna, gaasina või aerosoolina

ravimi sissehingamine auruna, gaasina v. aerosoolina


inimahvid

kõrgeima arengutasemega, inimesele kõige lähedasem ahviliste sugukond


inimarmastus

armastus teiste inimeste või inimkonna vastu, teistest hoolimine


inimasula

linn, alev vm asula, kus inimesed lähestikku elavad


inimene

mis tahes soost või vanusest isik (nt mees, naine, laps), ühiskonna liige, liigi <eki-foreign>Homo sapiens</eki-foreign> esindaja

olend, keda iseloomustab kõrgelt arenenud aju, abstraktse mõtlemise võime ja artikuleeritud kõne, homo sapiens


inimesesarnane

(välimuselt, olemuselt, eemalt) inimest meenutav


inimesestama

loomale, olendile või asjale inimese kuju ja omadusi omistama


inimesetundja

inimesi, nende psüühikat või käitumisviise hästi tundev isik


inimesetükk

(inimese kohta, hrl mingit tema omadust esile tuues)


inimhing

inimese sisemaailm, eelkõige tundmuste ala


inimjätis

alatu, autu, eemaletõukav inimene (ka sõimusõnana)


inimkaasleja

organism, kes elutseb inimesega koos ja levib tema vahendusel


inimkapital

inimesed kui piirkonnale, ettevõttele vms (töötegijana) väärtuslik vara

moodustavad inimeste teadmised ja oskused


inimkari

(tõukleva, käratseva või muul moel häirivalt käituva inimrühma kohta)


inimkaubandus

tegevus, mille eesmärgiks on inimese ekspluateerimine nt seksuaalse ärakasutamise, töölesundimise või sunniviisilise organidoonorluse eesmärgil


inimkond

inimesed kogumina, kõik inimesed
kõik Maal elavad inimesed kokku


inimlased

imetajate sugukond, kuhu kuuluvad orangutanid, gorillad, šimpansid ja inimesed


inimlevi

taimede seemnete ja eoste levimine, laialikandumine inimese vahendusel (nt toidu või riietusega, külvi kaudu)


inimlik

inimesele omane või loomupärane, eriti nõrkuste kohta

inimloomusele omane, inimeste seas esinev


inimlikkus

inimväärikuse austamine, kaastunne teiste inimeste vastu, julmuse ning asjatu ranguse vältimine


inimmüür

(tihedalt, müürina seisvate inimeste kohta)


inimorganism

inimene kui talitluslik tervik
kõik tema kehas olev ja toimuv


inimpale

(inimväärikuse, inimliku olemuse, inimlikkuse kohta)


inimpõlv

ajavahemik, mille jooksul enamik samal ajal sündinud inimesi üles kasvab ja ise lapsed saab (20–30 aastat)

sellise ajavahemiku inimeste kogu, sugupõlv, põlvkond

ajavahemik, mille jooksul enamik samal ajal sündinud inimesi muutub lapsest vanemaks, vanemast vanavanemaks jne.


inimrass

suur inimrühm, millel on teatavad ühised välistunnused (nt naha värvus, näo kuju vm)

rühm inimesi, kellel on ühised välised tunnused, näiteks sama värvi nahk


inimressurss

inimesed kui piirkonnale, ettevõttele vms (töötegijana) väärtuslik vara


inimsaatus

elu kulg, kõik, mis elu jooksul toimub
elulugu


inimsusevastane

(hrl kuriteo kohta:) inimväärikust mitteaustav, julm ja metsik


inimsõbralik

(teiste) inimeste vastu lahke ja sõbralik


inimsööjalik

väga julm ja jõhker, inimesi halastamatult kahjustav või tappev


inimtekkeline

inimese tekitatud, inimtegevuse tagajärjel tekkinud


inimtsivilisatsioon

inimühiskond koos oma ainelise ja vaimse kultuuriga (ka paikkondlikult või mingil ajaloo arenguastmel)


inimtõug

inimesed, keda piiritletakse mingite omaduste või tunnuste järgi


inimvare

kurnatud, armetus seisundis inimene
kurnatud, armetu inimene


inimväärikus

inimese seisund, milles väljendub inimese enesehinnang ja tema ühiskonnapoolne väärtustamine


inimväärne

inimese väärikust arvestav, inimesele vastuvõetav või kohane


inin

(pidev) millegi üle virisemine või vingumine


initsiaator

aine, mis tekitab rakus püsiva muutuse, mis võib promootori toimel viia pahaloomulise kasvuni


initsiatiiv

algatus või algatusvõime
oskus ise midagi alustada


initsiatiivgrupp

millegi loomiseks või taastamiseks moodustatud rühm teotahtelisi inimesi


initsiatiivikas

midagi hooga alustav või korraldav, kedagi koostööle kutsuv


injektor

seade pumpamiseks mingi teise vedeliku, auru või gaasi liikumisenergia arvel


injektsioon

toiming, mille käigus süstlaga viiakse kellegi kehasse ravimit

toiming, mille käigus pannakse inimese kehasse süstla abil ravimit


inkasseerima

raha sisse nõudma
kelleltki millegi eest raha vastu võtma
sisse kasseerima (EKSS)


inklinatsioon

rõhttasapinna ja Maa magnetvälja jõujoonte vaheline nurk (EKSS)


inkognito

tundmatuna, võõra nime all, teist identiteeti kasutades


inkreet

sisesekretsiooninäärmetes (nt sugunäärmetes, kilpnäärmes) tekkiv bioloogiliselt aktiivne aine, mis reguleerib ainevahetust ning organismi talitlusi ja protsesse


inkubaator

seade linnumunade või kalamarja hautamiseks

Seade linnumunade (v. kalamarja) hautamiseks (EKSS)


inkubatoorium

ettevõte lindude, kalade ja mõnede loomade aretamiseks


inkubatsiooniaeg

aeg nakkuse saamisest esimeste haigustunnuste ilmumiseni


inkubeerima

mune või viljastatud kalamarja tehislikes tingimustes haududa laskma loote arenemiseks vajalikes tingimustes


inkunaabel

trükikunsti leiutamisest kuni aastani 1500 trükitud raamat või leht


inkvisiitor

ketserluse vastu võidelnud katoliku kiriku kohtu- ja politseiasutuse liige v kohtunik


inkvisitsioon

(keskajal:) katoliku kiriku uurimis- ja kohtuasutus võitluseks ketseritega

selle tegevus, ketserite väljaselgitamine, nende ümberveenmine ja/või karistamine


innaaeg

looma perioodiline sugukihu, mil organism on valmis tiinestuma (koeral nt kaks korda aastas)


innerveerima

närvidega või närvierutustega varustama
närvide v närvierutustega varustama


innovaatiline

uuendustega seotud, neid taotlev või toetav


innovatsioon

mingi teadusliku või tehnilise avastuse, leiutise vm saavutuse uuenduslik rakendamine

mingi avastuse, saavutuse vm rakendamine ühiskonnas (EKSS)


innukas

midagi õhinal, rõõmsa vaimustusega tegev


innustama

elavamale, tõhusamale tegevusele julgustama


innustuma

millestki vaimustuma, millegagi õhinal, rõõmsalt tegelema hakkama


innustus

elavamale, tõhusamale tegevusele julgustamine, tõuge midagi teha


insekt

kuue jalaga lülijalgne, kolmeosalise kehaga selgrootu loom

väga väike loom, kellel on kuus jalga, näiteks kärbes, mesilane või sipelgas


insektitsiid

putukate tõrjumiseks mõeldud keemiline vahend


inseneeria

inseneri- ja tehnikateaduste valdkond (nt ehitusteadus, masinaõpetus, energeetika)


insenergeneetika

molekulaarbioloogia haru, mis tegeleb DNA lõikude (geenide) eraldamise, töötlemise ja siirdamisega


inseneriteadus

mingit tehnikaala käsitlev, seda uuriv teadus (nt ehitusteadus, masinaõpetus, energeetika)


insinuatsioon

kedagi kaudselt halvustav või laimav vihje või süüdistus


insinueerima

kellegi kohta halvustavaid või laimavaid vihjeid tegema, kedagi kaudselt (halvustades, laimates) süüdistama


insomnia

unehäire, mis seisneb suutmatuses ilma raskusteta magama jääda, katkendlikus unes ja liigvarajases ärkamises


inspekteerima

ülevaatust, kontrolli toimetama, tegevuse õigsust kontrollima

üle v. järele vaatama; järelevalve ja juhendamise korras kellegi tegevust kontrollima (EKSS)


inspektsioon

asutus, mis kontrollib kellegi tegevuse seaduslikkust (nt tarbijakaitseamet, keskkonnainspektsioon)


inspektuur

kellegi tegevust kontrolliv asutus või üksus


inspiratsioon

(loominguline, vaimne) innustus, äkiline mõttesähvatus ja sellest johtuv eriline loomevõime ja -seisund

äkiline mõttesähvatus, loomingu algtõuge


inspireerima

kedagi loominguliselt innustama, millestki vaimustuma panema

kellelegi (head) ideed, mõtet või tõuget andma

kedagi loominguliselt innustama, inspiratsiooni andma


installeerima

elektroonilist seadet või tarkvara paigaldama, sel viisil seadet töökorda seadma

riistvara üles seadma ja külge ühendama; tarkvara(komponenti) töökeskkonda paigutama ja häälestama


instinkt

bioloogiline, pärilik sund ja võime tegutseda teatavates olukordades teataval (otsustaval) viisil

pärilik võime tüüpolukordades ilma individuaalsetele kogemustele toetumiseta otstarbekohaselt tegutseda (EKSS)


instinktiivne

bioloogilisel sunnil põhinev, tahtmatult toimuv


institutsionaalne

asutusega, organisatsiooniga vms ühendusega seotud


institutsioon

majanduslik, riiklik, poliitiline, kunstiline vm sotsiaalne korraldus, tava või asutus


instrueerima

kedagi nõuannetega abistama, kellegi tegevust juhtnööre v. nõu andes suunama


instruktaaž

juhtnööride ja nõuannete andmine, sedakaudu suunamine


instruktiiv

(grammatikas:) kääne, mis väljendab tegevuse vm viisi ning mille vormid on eesti keeles säilinud määrsõnaliste väljenditena (nt <eki-foreign>pikisilmi, värisevi käsi</eki-foreign>)


instruktsioon

õpetus või eeskiri, kuidas mingil puhul toimida või tegutseda


instrument

hrl käes hoitav (mehhaniseeritud) töötegemise vahend mingiks eriotstarbeks

käes hoitav ese, millega saab mingit tööd teha, näiteks haamer, saag või puur


instrumentaalne

(muusika kohta:) muusikariistadel, mitte lauldes ettekantav, muusikariistadele, mitte laulmiseks loodud


instrumentaalteos

instrumentaalne muusikateos
instrumentidele kirjutatud helitöö


instrumentaarium

mingiks otstarbeks kasutatavad riistad, seadmed, aparaadid


instrumentatsioon

pillide kõlaomaduste kasutamine väljendusvahendina


instrumenteerima

heliteost muusikariistadele, orkestrile seadma


instseneerima

näidendit, ooperit vm etendamiseks ette valmistama, sellest lavaversiooni looma

stsenaariumi filmiteostust looma ning juhtima

mingit teost ette valmistama, et seda publikule esitada


insult

äkki tekkiv aju veresoonte ummistus või lõhkemine, mille tõttu on häiritud aju verevarustus ning aju ei saa piisavalt hapnikku ja toitaineid


integraallülitus

väike elektrooniline terviktoode, mis koosneb ühte kesta paigutatud ja väljaviikudega ühendatud ühest või mitmest kiibist (kasutatakse elektronseadmetes)


integratsioon

ühe rahvusrühma ühinemine või liitmine teiste sama ühiskonna rahvusrühmadega, lõimumine või lõimimine


integreerima

kedagi või midagi omavahel liitma või (ühte süsteemi) ühendama, osadest tervikut moodustama


integreeruma

kellegagi või millegagi liituma või (ühte süsteemi või keskkonda) ühinema, osadest tervikuks ühinema või sulanduma


intellektuaal

vaimseid väärtusi kõrgelt hindav, vaimsete huvidega, vaimutööd tegev inimene

vaimseid väärtusi ja mõistust kõrgelt hindav isik


intellektuaalne

mõistusel rajanev, sellest lähtuv, mõtlemisega seoses olev

intellektil ja mõistusel rajanev või põhinev


intellektuaalomand

vaimse töö tulemusena tekkiv omand, õigus inimese loometöö tulemustele (nt autoriõigus, kaubamärk, disainilahendus)

vaimse töö tulemusena tekkiv omand (EKSS)


intelligent

kõrghariduse omandanud hrl vaimset tööd tegev inimene


intelligentne

arenenud, uuriva ja terase mõistusega, keerulisi ideid, olukordi mõistev, heade teadmistega


intelligents

üldine vaimne võimekus, teadmistele ja mõistusele toetuv arusaamine


intelligentsus

hea omadus aru saada ja õppida kogemustest


intelligentsuskvoot

inimese intelligentsuse suhtelist taset väljendav arvväärtus, mis on määratud intelligentsustesti(de) abil


intelligentsustest

küsimuste ja ülesannete kogum teadmiste ja mõtlemisvõime uurimiseks ja hindamiseks, intelligentsuse määramiseks


intensiivistama

(kulult, toimelt) ägedamaks, tõhusamaks, tugevamaks või pingelisemaks muutma


intensiivistuma

ägedamaks, tõhusamaks, tugevamaks või pingelisemaks muutuma


intensiivne

(töö, tegevuse kohta:) suurt pingutust ja vaeva nõudev, töömahukas ja (füüsiliselt) raske


intentsioon

kellegi kavatsus, püüdlus midagi teha või väljendada


interaktiivne

vastastikusel mõjul või suhtlusel põhinev, kasutaja tegevusele reageeriv, hrl kasutades elektroonilisi vahendeid


interaktsioon

füüsikaliste objektide (kehade, osakeste) vaheline mõju, mille tagajärjel muutub nende liikumisolek


interglatsiaal

soojema kliimaga periood kahe jääaja vahel

jääaegade vaheline suhteliselt soojema kliimaga geoloogiline periood


interjektsioon

kõneleja tunde- ja tahteavaldusi, häälitsusi, loodushääli vms väljendav muutumatu sõnaliik (nt <eki-foreign>oi, ahaa, põmm</eki-foreign>)

sõna, mis väljendab tundeid ja emotsioone ning on suhtlemisel kontakti hoidmise ja loomise vahend. Hüüdsõnad on näiteks <eki-foreign>oi</eki-foreign>, <eki-foreign>ah</eki-foreign>, <eki-foreign>jah</eki-foreign>, <eki-foreign>noh</eki-foreign>, <eki-foreign>tere</eki-foreign>, <eki-foreign>aitäh</eki-foreign>


interjöör

seintega piiratud ruum, siseruum
siseruumi kujundus
hoone, ehitise sisemus (EKSS)


interluudium

muusikaline vaheosa nt lavateose eri osade (eriti Inglismaal) või muusikateose eri osade vahel (nt ooperis, süidis, sonaadis)


intermeedium

vahelduseks mõeldud lühike muusikateos, jutuke vms pala muude esinemiste või esituste vahel


internaat

kooli ühiselamu
õppeasutuse ühiselamu (EKSS)


internaatkodu

vanurite ja puuetega isikute elamis-, hooldamis- ja rehabilitatsiooniasutus


internatsionaalne

eri rahvaste või riikide vaheline, neisse puutuv, neid siduv või neile ühine


internet

arvutivõrkude vaheline ühendus, mis võimaldab mitut tüüpi sideteenuseid (nt sõnumsidet, failiedastust)

rahvusvaheline süsteem, mis võimaldab inimestel üle maailma arvuti kaudu infot vahetada


internetiaadress

teenust, asutust vm ressurssi tuvastav aadress internetis


internetifoorum

teemapõhine veebilehekülg internetis, kus osalejad saavad suhelda


internetikaubandus

kaupade ja teenuste müümine interneti kaudu


internetikohvik

kohvik, kus on võimalik kasutada internetti

kohvik või baar, mille külastajad saavad kasutada Internetiga ühendatud arvuteid või terminale


internetikommentaar

arvamusavaldus internetis mingi sündmuse, sõnavõtu vm kohta


internetilehekülg

veebis kindlat aadressi omav dokument, mis võib sisaldada teksti, pilte, helisid, programme või viiteid teistele lehekülgedele

veebis kindlat aadressi omav lehekülg või dokument


internetiliiklus

sõnumite, andmete vms liikumine internetis


internetioksjon

vara või toote enampakkumisega müük interneti teel


internetipangandus

pangateenuste osutamine arvutivõrgu, veebi kaudu


internetipank

elektrooniline pangakontor, mis võimaldab interneti vahendusel sooritada pangatehinguid

elektrooniline süsteem internetis, mille kaudu saab kasutada panga pakutavaid teenuseid

elektrooniline pangakontor, mis võimaldab Interneti vahendusel sooritada pangatehinguid, saada konsultatsioone jms


internetipiraatlus

autoriõigusega kaitstud teoste (arvutitarkvara, muusika, filmide vms) ebaseaduslik kopeerimine ja levitamine interneti teel

kuriteoliik, mille käigus omandatakse ja levitatakse interneti kaudu ebaseaduslikult autoriõigusega kaitstud teoseid: arvutitarkvara, muusikat, filme, pilte, tekste,andmebaase vms.


internetipood

interneti veebileht, kus on kaupade kataloog ja ostukorv ning võimalik lülituda <eki-foreign>online</eki-foreign>-maksesüsteemi ja valida kauba kättetoimetamise viis


internetiportaal

mahukas veebisait, mis pakub rohkesti infot ja/või teenuseid teatud valdkonna kohta (nt otsisüsteem, e-müük, foorumid)


internetiraadio

interneti teel saateid edastav raadiojaam


internetisõltlane

interneti kasutamisest sõltuvuses olev, sellest ülemäära mõjutatud inimene


internetisõltuvus

(haiguslik) sõltumine interneti kasutamisest, ülemäärane mõjutatus sellest


internetiturundus

ideede, väärtushinnangute, kaupade või teenuste turundus interneti kaudu


internetivõrk

arvutivõrkude vaheline ühendus, mis võimaldab mitut tüüpi sideteenuseid (nt sõnumsidet, failiedastust)

rahvusvaheline süsteem, mis võimaldab inimestel üle maailma arvuti kaudu infot vahetada


internetiühendus

arvuti (nutitelefoni vm seadme) ühendatus internetiga, andmevahetus internetiga

arvuti, telefoni või muu seadme ühendus internetiga


interplanetaarne

planeetide vahel asuv, esinev või toimuv


interpreet

hrl muusikateose loov, tõlgendav esitaja


interpretatsioon

muusikapala loov esitus, esitaja kujutlust vahendav ettekanne

isiksuse teadvustamata komponentide teadvustamine patsiendile


interpreteerima

teost, seadust, uurimistöö tulemusi vms tõlgendama või seletama


interreegnum

kahe seadusliku valitsuse vaheline ajavahemik, teatav võimuvaakum


interregnum

kahe seadusliku valitsuse vaheline ajavahemik


interrogatiivpronoomen

(grammatikas:) asesõna, mis esineb küsisõnana otseses või kaudses küsilauses (nt <eki-foreign>kes?</eki-foreign>, <eki-foreign>missugune?</eki-foreign>)


interseksuaalne

(inimese kohta:) nii nais- kui meessoo tunnustega


intervall

muusikas suurus, mille väärtused iseloomustavad kahe muusikalise heli helikõrguste vahemikke


intervjueerima

kedagi küsitlema vastuste avaldamiseks mõnes meediakanalis, väljaandes vm


intervjuu

küsitlus hrl ajakirjanduses, raadios, televisioonis avaldamise eesmärgil

vestlus, kus üks inimene vastab teise inimese küsimustele (tavaliselt televisiooni, ajalehe või raadio jaoks)

küsitlus, usutlus (tihti ajakirjanduses, raadios, televisioonis avaldamise eesmärgil)


intiimne

väga lähedane, usalduslik
puhtisiklik, kõrvaliste eest varjatud


intiimsuhe

seksuaalvahekordi ja seksuaalsust hõlmav inimestevaheline suhe


intiimteenus

kellegi suguiha rahuldamine teenusena, raha eest


intiimvahekord

inimeste suguline ühinemine, suguline vahekord


intoksikatsioon

haigusseisund, mis tekib organismi sattunud või seal tekkiva mürgise aine toimel


intonatsioon

helide ja intervallide helikõrguslik täpsus ettekandel; meloodia kõige väiksem iseseisev väljenduslik osa (EKSS)


intramuskulaarne

lihase sees olev, lihases tekkinud
(süsti kohta:) lihasesse tehtav


intransitiiv

tegusõna, mis väljendab sihitut tegevust ja esineb ilma sihitiseta (nt <eki-foreign>punastama</eki-foreign>, <eki-foreign>leegitsema</eki-foreign>)


intransitiivne

(tegusõna kohta:) selline, mis esineb lauses hrl ilma sihitiseta, s.t millega väljendatud tegevus või olukord ei ole otseselt millelgi suunatud


intravenoosne

(meditsiiniliste toimingutega seoses:) veeni sees olev

veeni sisse tehtav, pandav, veeni kaudu toimiv


intress

tasu, mida pank maksab hoiustajale või laenaja pangale õiguse eest kasutada teise poole raha

see raha, mida sa laenuks võetud summale lisaks tagasi pead maksma või mida sa investeeritud summale lisaks tagasi saad


intrigaan

tagaselja kellegi vastu tegutseja, salasepitsuste väljamõtleja


intrigeerima

(oma salapärasuse või mõistatuslikkusega) huvi, uudishimu äratama

(oma salapärasuse v. mõistatuslikkusega) huvi, uudishimu äratama


intriig

tagaselja kellegi vastu tegutsemine, salajane (halba põhjustav) plaan kellegi vastu

tegevuse pingeline kulg (nt draamas, romaanis)


intriigitsema

intriige sepitsema või välja mõtlema, tagaselja kellegi vastu tegutsema


intro

helitöö, kirjandusteose, sõnavõtu vms sissejuhatus


introduktsioon

mingi looma- või taimeliigi sisseviimine alale, kus seda varem polnud, võõrliigi sissetoomine


introspektsioon

süvenemine iseenda psüühikasse või mõtetesse, oma sisemaailma jälgimine, enesesse vaatamine


introvertne

rohkem sissepoole, iseendale kui välismaailmale suunatud psüühikaga


intsest

suguline vahekord lähedaste veresugulaste vahel

pereliikmetevaheline seksuaalne kontakt kas vanemate ja nooremate sugupõlvede vahel või õdede-vendade vahel


intsident

(ebameeldiv) vahejuhtum või ootamatu sündmus


intsisiiv

üks eesmistest terava lõikeservaga peitlikujulistest hammastest, millega toitu hammustatakse


intuitiivne

loomulikul vaistul, sisemisel sunnil või instinktil põhinev


intuitsioon

loomupärane anne tõde, lahendust tabada, oskus ilma eelneva aruteluta midagi hästi, õigesti teha


invaginatsioon

elundi kihi või osa sissesopistumine, tungimine teise sisse

lastel esinev haigus, kus üks sooleosa on sopistunud teise sisse ja sellest tekib soolesulgus


invaliid

(vigastuse või haiguse tõttu) osaliselt või täielikult töövõime kaotanu

(vigastuse v. haiguse tõttu) osaliselt v. täielikult töövõime kaotanu


invaliididekodu

vanurite ja puuetega isikute elamis-, hooldamis- ja rehabilitatsiooniasutus


invaliidsus

töövõime jääv või pikaajaline, täielik või osaline puudumine

töövõime jääv v. pikaajaline, täielik v. osaline puudumine


invaliidsuspension

püsiva töövõimetuse puhul makstav pension


invasport

spordiharu, mis hõlmab füüsilise või vaimupuudega inimeste sportimise eri aladel (nt ratastoolikorvpall, istevõrkpall, sõudmine)


inventariseerima

vara vm üksusi registrisse, nimestikku või loendisse kandma


inventeerimisakt

ametlik dokument inventuuri käigu ja tulemuste kohta


invertaas

liitsuhkruid (ehk disahhariide), peamiselt sahharoosi hüdrolüüsiv ensüüm

katalüüsib fruktoosi sisaldavate süsivesikute hüdrolüüsireaktsiooni, vabastades neist fruktoosi molekule


inverter

alalisvoolu vahelduvvooluks muundav seade

aparaat, mis muudab alalisvoolu vahelduvvooluks


investeerima

oma raha paigutama väärtpaberitesse, kinnisvarasse vm viisil, et sellest tulu teenida

ettevõttele oma raha andma või näiteks aktsiaid ostma, et hiljem sellest tulu saada


investeering

pikaajalise kasusaamise eesmärgil tehtav rahapaigutus väärtpaberitesse, kinnisvarasse, kunsti vm

kulutus tehastele, tootmisliinidele, seadmetele jms tootmise arendamiseks


investor

füüsiline või juriidiline isik, kes tulu teenimiseks paigutab oma raha väärtpaberitesse, kinnisvarasse vm, investeeringu sooritaja

investeeringu tegija; väärtipaberi ostja, omanik


ionisatsioon

protsess, mille käigus aatom või molekul omandab negatiivse või positiivse laengu


IP

arvutivõrgus oleva seadme (arvuti või nutiseadme) identifikaator ehk seadmele määratud alaline või ajutine tunnusnumber, mille abil võrku ühendatud seadmed üksteist leiavad

protokollistiku TCP/IP standardne võrgukihi protokoll


ipekakuanja

Lõuna-Ameerikas kasvav taim, mille juurt tarvitatakse oksendamist esilekutsuva vahendina ja köharohuna


ipriit

söövitava ja lämmatava toimega ründemürk, mida kasutatakse keemiarelvana


i-punkt

koht, kus jagatakse infot mingi paikkonna, ürituse, teenuse vm kohta


IQ

inimese intelligentsuse suhtelist taset väljendav arvväärtus, mis on määratud intelligentsustesti(de) abil


IQ-test

küsimuste ja ülesannete kogum teadmiste ja mõtlemisvõime uurimiseks ja hindamiseks, intelligentsuse määramiseks


Ir

hõbevalge väga vastupidav plaatinametall, keemiline element järjenumbriga 77


iraani keel

Iraani keelerühma kuuluv indoeuroopa keel, mida kõneldakse peamiselt Iraanis


irama

irisema, (hädaldades) oma rahulolematust väljendama


irbis

Aasia kõrgmäestikes elutsev suur kaslane


irdne

lahtine, tervikust eraldunud või eemal seisev


irduma

millestki lahti tulema, millestki eemalduma


irevil

(suu, hammaste asendi kohta:) lahtisi sui, hambad paljad


irevile

(suu, hammaste asendi kohta:) lahtise suuga olekusse, hambad paljad olekusse


iriidium

keem. element, hõbevalge raskesti sulav plaatinametall (Ir) (EKSS)


irisema

millegi üle hrl vingudes, virisedes oma rahulolematust või pahameelt avaldama


ironiseerima

millestki või kellestki irooniaga rääkima või kirjutama, peenelt pilkama

kellessegi, millessegi selliselt suhtuma


iroonia

peen, varjatud pilge, võte, kus millestki kõneldakse pilkeks teadlikult vastupidiselt sellele, mida mõeldakse

kõnekujund, kus kellestki v. millestki kõneldakse pilkeks teadlikult vastupidist sellele, mida mõeldakse


irooniline

peent, varjatud pilget sisaldav, seda (pilkena, teravmeelselt) väljendav

nii iseloomustatakse inimest, kes kasutab suhtlemisel peent, varjatud, kaudset pilget


irratsionaalne

mõistusega mittehaaratav, loogiliselt mitteseletatav


irreaalne

tegelikult mitteeksisteeriv, näilik, ebatõeline (vastandina tõelisele, tegelikule)


irriteerima

närviliseks tegema, häiriv olema, vihale ajama


irrutama

millestki eraldama või eemaldama, üksteisest lahku ajama või viima


irv

üleolev, kahjurõõmus naljaheitmine millegi üle, kellegi (häbistav, mõnitav) narrimine


irve

pilget, üleolekut, kahjurõõmu vms väljendav näoilme


irvhammas

inimene, kes kellegi või millegi üle üleolevalt, pahatahtlikult või kahjurõõmsalt nalja viskab


irvitama

pilkavalt, üleolevalt, kahjurõõmsalt vms moel naerma

selliselt naerdes või mõnitades millestki või kellestki rääkima

(pilkavalt, üleolevalt, pahatahtlikult, kahjurõõmsalt) naerma; selliselt naerdes millestki v. kellestki rääkima (EKSS)


isa

meessoost vanem, mees oma lapse või laste suhtes

auväärt (vaimu)inimene, (ühiskonna)tegelane vms.; vaimne juht, õpetaja; algataja, looja, esimene esindaja (EKSS)


isajärgne

patriarhaadil rajanev, isaõigust ja meesliini esimust järgiv

(laiemalt:) meeste võimuga iseloomustatav


isajärgus

ühiskonnakorraldus, milles juhtkoht on mehel (perekonnas isal) ja kus sugulust ja pärimisjärglust arvestatakse meesliinis

(laiemalt:) meeste võim ühiskonnas vm rühmas


isakodu

(laiemalt päritolu, juurte või lapsepõlvekodu kohta)


isalik

isale omane, isa-; just nagu isale omane. (EKSS)


isamaa

maa, riik, kus keegi on üles kasvanud ja mille kodanik ta on


isamaalane

oma riiki ja rahvast, oma isamaad armastav ja selle heaks töötav inimene


isamaalik

isamaad ülistav või tema kasu ning heakäekäiku silmas pidav, isamaalasele omane


isamaalus

isamaa-armastus, ühtekuuluvustunne, ustavus oma riigile


isamaalüürika

isamaateemaline luule
kirj isamaateemaline lüürika (EKSS)


isamaja

isale kuuluv või kuulunud maja, hrl kodu tähenduses


isamees

(vanemates pulmakommetes:) (vanem) meesterahvas, kes koos peigmehega kosjas käib ja pruudi vanematega kokku lepib pruudi kaasavara asjus

(vanem) meesterahvas, kes koos peigmehega kosjas käib ja pruudi vanematega kokku lepib pruudi kaasavara asjus, kosjaisa (EKSS)


isamesilane

paksu tagakehaga isane mesilane, kelle ainus ülesanne on mesilasema viljastamine


isand

inimene, kes valitseb, on kellegi peremees või käskija


isane

(loomade kohta:) seemnerakke tootvasse sugupoolesse kuuluv

looma kohta: sellest soost, kes järglasi ei sünnita


isanimi

isa nimest (või nime osast) saadud nimi (nt araabia <eki-foreign>ibn</eki-foreign> 'poeg')


isasloom

loom, kes toodab meessugurakke, mis on võimelised viljastama naissugurakke


isassugurakk

suguliselt paljunevate organismide viljastumisvõimeline rakk, mis koosneb ümarast peast ja liikuvast pikast sabast (ehk viburist)


ise

iseenesest, ilma et keegi seda otseselt põhjustaks


iseasi

hoopis teine, täiesti erinev asi või küsimus


iseenda

rõhutab seda, et tegevus on (sihikindlalt) suunatud tegijale endale, mingis rollis olijale

näitab ja rõhutab seda, et tegevus on suunatud tegijale endale


iseendast

ise, ilma inimese abita või muu välise tõukejõuta


iseendastmõistetav

iseendast, ilma pikemata selge ja mõistetav


iseeneslik

ilma otsese välise tõuketa, iseenesest tekkiv või toimuv


isegi

(tõstab esile järgnevat sõna või lauseosa:) vastupidi ootustele, lisaks kõigele, lausa

sõna, mida kasutatakse, et tuua esile midagi ootamatut või üllatavat


isehakanu

inimene, kes on ilma vastava erialase ettevalmistuseta hakanud mingil alal tegutsema


isehakanud

ilma vastava erialase ettevalmistuseta või ilma määramiseta mingil alal tegutsema hakanud

nii iseloomustatakse inimest, kes proovib olla spetsialist alal, milles ta ei kvalifitseeru


isejuhtiv

(sõidukite kohta:) selline, mis sõidab täisautomaatse juhtimissüsteemi abil ning ei vaja liikluses hakkamasaamiseks ja navigeerimiseks inimesest juhti


isekas

tegutsemisel ainult oma kasust või oma arvamustest lähtuv, isemeelne ning iseteadlik


isekeskis

vastastikku üksteisega või teineteisega
üksteisega või teineteisega


isekirjastamine

raamatu väljaandmine autori kulul, mitte (tuntud) kirjastuse vahendusel


isekus

iseenda kasust või huvidest lähtuv tegutsemine või suhtumine, teistega mittearvestamine


isekülv

taime võime oma seemneid ise külvata ja seeläbi paljuneda, iseeneslik külvumine


iseküsimus

hoopis teine, täiesti erinev asi või küsimus


iselaadne

oma (kummalise) eripäraga, teistest või tavalisest (tugevasti) erinev, millegi poolest isesugune


iseliikuv

(masina, seadme kohta:) oma jõul, ilma inimese abita liikuv


iseloom

inimese või looma käitumises ja suhtumises ilmnevad põhilised, püsivamad psüühilised omadused

inimese käitumises ja suhtumises ilmnevad omadused, mis eristavad teda teistest inimestest

inimese käitumises ja suhtumises ilmnevad põhilised, püsivamad psüühilised omadused


iseloomujoon

käitumises või suhtumises ilmnev spetsiifiline omadus või eripärane joon


iseloomulik

kellelegi või millelegi eriti omane, kedagi või midagi iseloomustav

kellelegi v. millelegi eriti omane, iseloomule vastav


iseloomustama

kellegi või millegi iseloomulikke tunnuseid või omadusi määrama ja kirjeldama

kellegi või millegi omadusi ja tunnuseid kirjeldama

kellelegi v. millelegi iseloomulik olema


iseloomustus

kellegi või millegi iseloomulike tunnuste või omaduste määramine ja kirjeldus

kellegi v. millegi iseloomulike tunnuste v. omaduste kirjeldus


isemeelik

kangekaelselt, jonnakalt oma arusaamise või tahtmise järgi toimiv


isemoodi

omal erilisel viisil või kombel
erinevalt, teist moodi
omapärasel, teistest eristuval moel


isemõtlemine

iseseisev mõtlemine, oma peaga mõtlemine


isenakatumine

organismis seni kahjutult eksisteerinud haigusetekitajate põhjustatud haigestumine


isend

üks (teatava tunnusega) loom, taim vm organism teiste omasuguste seas, mingisugune üks omas liigis


iseolemine

sõltumatult, vabalt ja omaette eksisteerimine


iseoma

viitab (tugevasti) kuulumisele tegevuse tegijale, tegijale kui millegi lähtele või omanikule

näitab ja rõhutab seda, et keegi või miski kuulub tegijale endale


isepruunistav

keemiliste vahendite abil nahale päevitunud jume andev


isepuhastumine

looduses toimuv protsess, mille tulemusena keskkonda vabaneb saasteaineist inimese sekkumiseta


isepäi

teistest sõltumata või teistega kokku puutumata


iseseisev

sõltumatu ja vaba, mitte kellelegi alluv

mitte kellelegi alluv, mitte kellestki sõltuv, toetust mittevajav


iseseisvusetus

kellestki või millestki sõltumine, teiste poolt juhitud olemine


iseseisvuspüüdlus

sihipärane tegevus iseseisvuse saavutamiseks, püüd iseseisvusele


iseseisvussõda

sõda, mida peetakse riikliku iseseisvuse saavutamiseks


isesugune

oma (kummalise) eripäraga, teistest või tavalisest (tugevasti) erinev, millegi poolest isesugune


isesõitev

(sõidukite kohta:) selline, mis sõidab täisautomaatse juhtimissüsteemi abil ning ei vaja liikluses hakkamasaamiseks ja navigeerimiseks inimesest juhti


isetahtsi

omal tahtel või soovil, oma tahtmist mööda


iseteadev

oma tähtsuses veendunud, oma väärtust tundev või seda tunda andev


iseteenindus

teenindusvorm, kus kliendid end ise teenindavad


iseteeninduskassa

teenindajata kassa, kus klient saab ise ostude või teenuste eest tasuda


iseteeninduskauplus

iseteenindusega kauplus, ostja valib kaubad müügisaalis ise välja ja maksab nende eest kassas


iseteeninduslik

selline, kus klient teenindab end ise, iseteeninduse põhimõttel toimiv


isetegevuslane

asjaarmastaja mingil loomingulisel alal, taidlusega tegeleja


isetekkeline

iseenesest kujunenud või tekkinud, mitte rajatud, plaanitud, korraldatud vms


isetsema

oma mina esile tõstma, egoistlikult käituma


isetu

ennast mittearvestav, omakasu mitte taotlev

nii iseloomustatakse inimest, kes on omakasupüüdmatu ja ennast mittearvestav


isevalitsus

ühe isiku piiramatul võimul rajanev riigivalitsemissüsteem

ühe isiku piiramatul võimul rajanev riigivalitsemine


isevoolu minema

ilma suunamata, stiihiliselt kulgema, arenema


isevärki

millegi poolest eriline või omapärane, seetõttu imelik või kummaline


iseõppija

inimene, kes teadmisi või oskusi omandab koolis käimata

koolis käimata omal käel teadmised v. oskused omandanu, iseõppinu.


iseäraldi

teistest, muudest lahus, mujal kui muud teised


iseäranis

(rõhutades:) suurel määral, väga
suurel määral, väga


iseärasus

eriline, iseloomulik omadus või tunnus
eriline, iseloomulik omadus v. tunnus.


isheemiatõbi

haigus, kus arterite ummistumise tagajärjel on südamelihases hapnikuvaegus

südamelihase verevarustuse vähenemine või lakkamine koronaararterite ahenemise või sulguse tõttu


isik

inimene ühiskonna või mingi rühma liikmena


isiklik

teatud isikule endale kuuluv, tema tarbeks olev või mõeldud

ühele konkreetsele inimesele kuuluv või mõeldud


isiklik ruum

teatav ruumiline vahemaa inimese ümber, millest lähemale tulekut (nt suhtlemisel) tajutakse ebameeldivana


isiklikult

ise, vahetult, teiste vahenduseta
ise
otse, vahetult
isikuna, isikusse puutuvalt (EKSS)


isiksus

inimese eriomane (vaimne) olemus või laad

iseseisev, küps, kordumatu eripäraga inimene


isikukood

riigi poolt kodanikele ja alaliselt riigis elavatele isikutele antav, isiku ühest kindlaksmääramist võimaldav numbrikombinatsioon, mis hrl kantakse isikut tõendavasse dokumenti

numbrite rida, mis võimaldab inimese isikut kindlaks teha


isikuline tegumood

(grammatikas:) tegumood, mis näitab, et tegevussubjekt on lauses tavaliselt väljendatud alusena (nt <eki-foreign>Mehed vaidlesid ja arutasid terve õhtu</eki-foreign>)


isikulooline

isiku elukäiku, arengulugu käsitlev, vastavaid andmeid sisaldav


isikunimi

inimese nimi (hrl ees- ja perekonnanimi, mõnes traditsioonis ka isanimi)


isikunäitus

hrl ühe kunstniku (ka fotograafi vm isiku) tööde näitus


isikupära

inimese, tema tegevuse, loomingu vms omapära, teda teistest eristavad omadused


isikupärane

kellelegi ainuomane, huvitav või eriline, teda teistest eristav omadus


isikupärastama

midagi kellelegi ainuomaseks, teistest eristuvaks tegema


isikupäratu

ilma ühegi huvitava või erilise omaduseta, ilma omapärata, hrl igav või üksluine


isikutunnistus

põhiline isikut tõendav dokument (nt ID-kaart, pass, elamisloakaart)

dokument, mis näitab, kes sa oled, näiteks ID-kaart


ISIS

Iraagi ja Süüria äärmuslike sunniitide loodud islamistlik organisatsioon, kellel on ühine eesmärk luua sõltumatu islami kalifaat, nn Iraagi ja Levandi islamiriik


islam

7. sajandil prohvet Muhamedi rajatud laia levikuga usund

Muhamedi rajatud laia levikuga usund, muhamedi usk, muhameedlus (EKSS)


islamimaa

riik, mille rahva enamik tunnistab islamit


islamiriik

riik, kus islam on valitsevaks usundiks (EKSS)


islamiseerima

(riigi, rahva kohta:) islamiusuliseks muutma, islami usku pöörama


islamiseeruma

islamiusuliseks piirkonnaks või islamiriigiks muutuma


islamism

poliitiline ja usuline teooria, ideoloogia ja liikumine, mis väidab, et islam peab olema ühiskonnaelu aluseks, äärmuslik islam


islamivõitleja

võitleja islami levitamiseks peetavas pühas sõjas


islandi keel

germaani keel, mida kõneldakse Islandil
Islandi Vabariigi riigikeel


isobaar

sama õhurõhuga punkte ühendav joon kaardil


isobaat

(mere- vm kaartidel:) veekogu sama sügavusega punkte ühendav joon


isohüeet

ühesuguse sademetehulgaga paiku ühendav joon kaardil

võrdse sademetehulgaga punkte ühendav joon kaardil


isohüps

sama kõrgusega maapinnapunkte ühendav joon kaardil või plaanil


isolatsionism

eraldumist ja neutraliteeti taotlev välispoliitika suund


isolatsioon

ühenduse, läbikäimise vms poolest teistest eraldatud olek


isolatsioonikiht

millegi läbitungimist või levimist takistav kiht mingit ainet hrl millegi peal (nt elektrikaabli ümber)


isolatsioonimaterjal

elektrivoolu, soojuse, heli vms levimist tõkestav materjal


isoleerima

üksteisest lahus hoidma või lahutama, ümbritsevast eraldi hoidma

millegi või kellegi vahel olema, neid üksteisest lahutama


isoleermaterjal

(elektri-, soojus- , heli- vm.) isolatsioonina kasutatav materjal


isoteel

vitamiinirühma (nt A) üksikesindaja, nt A<eki-sub>1</eki-sub>, A<eki-sub>2</eki-sub>


isoterm

sama õhutemperatuuriga punkte ühendav joon kaardil


isotroopia

aine füüsikaliste omaduste sõltumatus suunast

keha füüsikaliste omaduste sõltumatus suunast keha sees


ispravnik

maakonna politseiülem endisaegsel Venemaal


israeliit

Jaakobist põlvneva rahva liige (Piibli järgi)


issake

(esineb tunderõhulistes hüüatustes, väljendab ehmatust, imestust, üllatust, hädaldust vm)


issameie

ristiusu üks tuntumaid palveid, millel on keskne koht kristlike kirikute liturgias


issanda aastal

Kristuse sünnist arvestatava ajaarvamise järgi


issanda püss

imestust, üllatust, pahameelt väljendav ütlus


issi

(lastekeeles:) isa
sõna, mida lapsed kasutavad isa kohta
(hellitavalt isa kohta)


istandik

maa-ala istikute või mitmeaastaste taimedega, ka noorte puudega


istandus

mingit (hrl troopilist või subtroopilist) kultuuri kasvatav majand

maatükk mingi kultuuri istikutega (EKSS)


iste

(spordis:) istumisasend
mööbliese, mis on mõeldud istumiseks


istekoht

koht istumiseks (nt bussis, kontserdil)
koht, kus saab istuda
koht istumiseks


istik

seemikust või pistikust alatisele kasvukohale istutamiseks kasvatatud noor taim

seemikust v. pistikust alatisele kasvukohale istutamiseks kasvatatud noor taim


istjad

endisaegsed tüdrukute (sügisesed) käsitööõhtud, kus ka lauldi, tantsiti ja mängiti


istmealune

koht või ese istumiseks
istme või tooli all asetsev


istmik

kehaosa, millel istutakse
see osa kehast, mille peal sa istud


istuli

istuvasse asendisse, istumisasendisse
istuvasse asendisse, istumiasendisse


istuma

sellises asendis olema, kus istmik toetub mingile alusele ja selg on püstine

kui sa <eki-highlight>istud</eki-highlight>, siis su keha alumine pool toetub mingile pinnale, näiteks toolile


istumine

oleng, koosviibimine
istuva asendi kohta


istumistöö

töö, mille tegemine eeldab istumist (nt raamatupidaja või bussijuhi töö)


istung

(juhtiva organi) koosolek või nõupidamine

mingi inimeste rühma kokkutulek ühiste küsimuste arutamiseks, otsuste tegemiseks v. ettekannete kuulamiseks


istutama

taime või taimeosa (nt sibulat) mulda kasvama panema

kellessegi midagi juurutama v. sisendama, kedagi millegagi nakatama, kelleski millelegi alust panema (EKSS)


istutamisaeg

kõige soodsam või sobivam periood taimede istutamiseks


isu

soov, tahtmine süüa
soov, tahtmine süüa
tahtmine süüa


isukas

nii iseloomustatakse seda, kes on suure söögi- või joogi isuga


isver

(esineb tunderõhulistes hüüatustes, väljendab ehmatust, imestust, üllatust, hädaldust vm)


itaalia keel

romaani keel, mida kõneldakse Itaalias
Itaalia Vabariigi riigikeel


itaallane

Itaalia põhirahva liige
Itaalia kodanik või elanik
Itaalia päritolu inimene
Itaalia elanik


itimees

inimene, kes kavandab, loob, testib, juurutab ja haldab tarkvaralahendusi


itk

rituaalne kaebelaul, mis väljendab kurbust või leina ning mis sünnib improvisatsioonina kohapeal

rahvalaululiik mure, kurbuse ja leina väljendamiseks; ka hilisem kirjanduslik vorm


itsitama

endamisi vaikselt, sageli kahjurõõmsalt või pilkavalt naerma

endamisi vaikselt kõhinal, sageli kahjurõõmsalt v. pilkavalt naerma (EKSS)


itsitus

endamisi vaikselt, sageli kahjurõõmsalt või pilkavalt naermine


iva

tark nõuanne, mõttekas tähelepanek, sügavam sisu vms


ja

(ühendavalt:) seob sisu poolest samaväärseid, võrreldavaid või loetletavaid sõnu, lauseosi või lauseid

seob sisu poolest võrdseid, võrreldavaid või üksteist täiendavaid sõnu ja lausete osi


jaa

jaatussõna, mis osutab nõusolekule, kinnitab väidet või tugevdab selle jaatamist

sõna, mis väljendab nõusolekut või kinnitab väidet, soovi vms


jaa-ah

tugevdab jaatust, väljendab kinnitust, nõusolekut


jaal

väheldane kahemastiline kliivri, priitpurje ja kahvelpurjega Läänemere rannapurjekas


jaala

väheldane rannapurjekas
pooltekiga või tekita purjepaat


jaam

spetsiaalsete hoonetega koht raudteel, kus rongid peatuvad ja reisijad saavad rongile ja rongilt maha minna

koht, kus rongid peatuvad, et inimesed saaksid siseneda või väljuda


jaamahoone

raudteejaama peahoone, kus asuvad reisijaile mõeldud ootesaalid ja muud ruumid


Jaamamõisa

Tartu linnaosa, kuhu pärast Teist maailmasõda ehitati ühekorruselisi puumaju Nõukogude ohvitseride peredele ning 1970.–1980ndatel ka mitmekorruselisi paneelmaju

район города Тарту


jaan

aasta 1. kuu, põhjapoolkeral teine talvekuu


jaanalinnulik

asjade käiku mitte ettenägev, mitte näha tahtev või lühinägelikult mitte-ettearvestav


jaanik

jaanilaupäeva õhtul süüdatud suurem tuli


jaanikann

roosakaslilla kerakujulise õisikuga niidulill


jaanikaun

jaanikaunapuu magus lapik vili, Euroopas tuntud jõuluaja maiustusena


jaanikaunapuu

Vahemere maadel kasvav liblika tiibu meenutavate punaste õitega puu, mis kasvatab pruunikaid lapikuid kaunu


jaanikuu

aasta 6. kuu, põhjapoolkeral esimene suvekuu


jaanileivapuu

Vahemere mail kasvav punaste liblikõitega puu (Ceratonia siliqua)


Jaanilinn

linn Venemaal Leningradi oblastis, Narva linna vastas üle jõe


jaanipuna

ravim- ja värvitaimena kasutatav hrl kollakate õitega rohttaim


jaanipäev

24. juuni, eesti rahvakalendris suvist pööripäeva ja kevadiste põllutööde lõppu tähistav püha

suvine püha, mida Eestis tähistatakse 24. juunil


jaanuar

kalendriaasta esimene kuu, näärikuu (EKSS)


jaapani keel

Jaapanis kõneldav, omaette keelkonna moodustav keel


Jaapani kurg

kuni 12 kg kaaluv punase pealaega ja peamiselt valge sulestiku ja mustade sabasulgedega lind, kes elutseb Ida-Aasias


Jaapani lehtnaeris

Aasiast pärinev köögiviljataim, mille mahedamaitselisi sulgjaid lehti kasutatakse salatites


Jaapani mädarõigas

taim, mille rohelist juurt või sellest valmistatud teravamaitselist pulbrit või pastat tarvitatakse maitseainena


jaapanipärane

jaapanlastele või jaapani keelele omane või tunnuslik


Jaapani vasaabia

ristõieliste sugukonda vasaabia perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim, mida kasvatatakse köögiviljana (Wasabia japonica)


jaapanlane

Jaapani põhirahva liige
Jaapani kodanik või elanik
Jaapani päritolu inimene
Jaapani elanik


jaa-sõna

nõusolek millekski, jaatav, positiivne otsus


jaatama

mingit väidet heaks kiitma, millelegi positiivset hinnangut andma

jaa", "jah" ütlema (v. vastavat žesti tegema); mingit väidet heaks kiitma v. sellega nõustuma


jaatav

nõusolekut, sobivust, poolehoidu väljendav


jaatus

millegi omaks võtmine, millegagi nõus olemine, õigeks või vajalikuks pidamine


jabur

arulage, tobe
mittemõistlik, (pisut) pöörane


jaburdama

totrusi tegema, veiderdama, midagi pöörast korraldama vms

rumalusi rääkima, jaburat juttu ajama (EKSS)


jaburdus

totrus, arulagedus
pöörasus
rumal jutt, mõte vms


jada

hulk järgemööda toimuvaid sündmusi, tegevusi vms

hulk üksteise järel ilmuvaid sama laadi nähtusi või muud sellist


jadalülitus

elektriahela elementide ühendusviis, mille puhul kõiki elemente läbib ükssama vool

loogikaseadis, mille väljundsignaalide väärtused vaadeldaval hetkel sõltuvad ta sisendsignaalide väärtustest ja siseolekust sellel hetkel, kusjuures siseolek sõltub vahetult eelnenud sisendsignaalide väärtustest ja eelnenud siseolekust


jadaõng

kalapüünis, mis koosneb pikast nöörist ja sellele umbes 1,5–2-meetriste vahedega kinnitatud söödaga õngekonksudest


jadeiit

mitmes värvis esinev (nt rohekas, lilla, roosa, sinine) väga kõva poolvääriskivi

pürokseenide hulka kuuluv kõva tihe, hrl. rohekas väärismineraal (EKSS)


jaekaubandusvõrk

jaekaubandusega tegelevate poodide, ettevõtete vms kogum


jaekett

poed, mis tegutsevad ühe nime või kaubamärgi all, müües kaupa hrl ühtlustatud hindadega


jagama

tükkideks või (mõttelisteks) osadeks tegema

kellegagi ühiselt v. ühtmoodi läbi elama; kogema v. tundma sedasama mis teine v. teised (EKSS)


jagamatu

selline, mida ei saa jagada või mis ei kuulu jagamisele


jagamine

raha, info, teadmiste vm laiali jaotamine, (võimalikult) paljudele edasiandmine


jagamistehe

(matemaatiline tehe:) antud arvu vähendamine teatav arv korda (nt 9 : 3)

matemaatikas: uurimine, mitu korda üks arv teise sisse mahub


jagatis

jagamistehte tulemus või avaldis kujul <eki-foreign>a : b</eki-foreign>, jagamisel saadud arv (6 : 2 = <eki-foreign>3</eki-foreign>)


jagelema

(tüli kiskudes) vaidlema, vahekordi klaarima


jagelus

vaidlus, kus kumbki pool taotleb enese maksmapanekut


jagu

(jaotatud või jagatud) osa, teatud hulk millestki või kellestki


jaguaeg

eesti rahvausundis surnute mälestamisele pühendatud aeg, hrl oktoobris kuni novembri alguseni (mihkli- ja mardipäeva vahel)


jaguma

küllaldaselt, piisavalt (palju) olema
piisavalt (palju) olema


jagunema

(tervest kogumist, tervikust) mitmeid teatava suurusega osi, rühmi vm üksusi moodustama

jaotatav olema, suhteliselt iseseisvaid osi sisaldama, neist koosnema


jagu saama

kedagi või midagi alistama, millegi häirivaga toime tulema, (vaimselt, füüsiliselt) tugevam olema

tugevam olema, võitu või millegi häiriva kadumist saavutama

(millestki v. kellestki) võitu saama, millestki üle saama (EKSS)


jah

jaatussõna, mis osutab nõusolekule, kinnitab väidet või tugevdab selle jaatamist

sõna, mis väljendab nõusolekut või kinnitab väidet, soovi vms

jaatussõna, mida kasutatakse nõusolekut, kinnitust väljendavas vastuses


jahe

kergelt külm, veidi vilu
veidi külm
külmavõitu


jahedavõitu

jahedusele kalduv, kergelt külm, veidi või üsna jahe

ükskõiksusele kalduvalt, pisut osavõtmatult.


jahekapp

külmik, millel puudub sügavkülmutuse osa


jah-hääl

millegi toetuseks või hääletamisel poolt antud hääl


jahiala

jahiulukite vabaks elamiseks sobiv ja jahipidamiseks kasutatav ala


jahihooaeg

ajalõik aastas, mil peetakse jahti, on lubatud ulukeid küttida


jahijutt

liialdusi, väljamõeldisi sisaldav (jahimeeste) jutt


jahikeeluala

maa-ala, kus on keelatud kõigi või teatavate ulukiliikide küttimine


jahiloom

loom, keda kütitakse (keda on lubatud küttida)


jahimees

jahil käiv, metsloomi küttiv inimene (hrl mees)

inimene, kes käib jahil metsloomi tapmas


jahipasun

ventiilideta (metall)puhkpill jahil signaalide andmiseks


jahipidamine

ulukite jälitamine ja püüdmine või surmamine saagi saamiseks või kahjulike isendite hävitamiseks


jahmerdama

ebaolulisega, kõrvalisega tegelema, segadust tekitades tegutsema


jah-sõna

nõusolek millekski, jaatav, positiivne otsus


jaht

varem kiire ühemastiline purjelaev, nüüd väike ja kerge alus sportimiseks ja lõbusõiduks või avamereretkedeks

teatud väike laev, millega sõidetakse tavaliselt meelelahutuse või spordi eesmärgil

ulukite jälitamine ja püüdmine v. surmamine saagi saamiseks v. kahjulike isendite hävitamiseks


jahtima

midagi v. kedagi kätte saada üritama; selle üritamisega kätte saama (saagiks kalastamisel v. jahti pidades). (EKSS)


jahukaste

Taimehaigus, mille puhul parasiitseened katavad valge jahutaolise kirmena taime lehti vm. maapealseid osi (EKSS)


jahukört

(odra)jahust veega keedetud paks supp eesti talurahva vanema toiduna


jahumaniokk

troopikamaades kasvatatav tärkliserohkete mõrumaitseliste juuremugulatega taim


jahumatt

endisaegne ovaalne või ümmargune madal puunõu jahu kandmiseks või tõstmiseks


jahupea

(kergesti unustava või taipamatu, juhmi inimese kohta)


jahuveski

(vee, tuule, auru jõul töötav) teravilja jahvatamise seade

ehitis (ja ettevõte), kus see seade paikneb ja teraviljajahvatus toimub


jahvatuskivi

(veskis:) üks kahest pealistikku asuvast soonilise sisepinnaga kivikettast, mille vahel toimub vilja jahvatamine


jahvekivi

teravilja käsitsi jahvatamise riist, mis koosneb kahest auguga kivikettast


jajaa

(väljendab kinnitust, mööndust, nõusolekut:) jah muidugi, nii tõepoolest

näitab, et oled nõus, kiidad midagi heaks


jakk

eest lahti käiv ülakeha kattev varrukatega pealisrõivas

(naiste) riideese, millel on pikad varrukad ja mis käib eest lahti

külgedelt alla rippuva pika karvaga Sise-Aasia veis (Bos mutus)


jako

halli sulestiku ja erepunase sabaga papagoi, kes oskab hästi inimkõnet järele aimata


jaksama

(füüsiliselt, võimalustelt) millekski võimeline, suuteline olema

(füüsiliselt) midagi teha saama või suutma

füüsiliste võimete või rahaga seoses: suutma, jõudma

kehaliselt, organismi seisundi, tervise, jõu poolest suutma


Jakuutia

Venemaa koosseisu kuuluv vabariik Ida-Siberis


jala

kõndides, liiklusvahendit kasutamata
kõndides, mitte sõidukiga


jalajäri

madal pingike, millele toetatakse jalad istumisel


jalakäija

inimene, kes liigub jala, ilma sõidukita


jalalaba

inimese jala osa kannast varvasteni (koos varvastega)

jala osa, mille peal inimene seisab ja mille küljes on varbad


jalamaid

selsamal hetkel, väga lühikese aja jooksul, aega viitmata


jalamatt

hoone sissepääsu või korteri välisukse juures olev matt jalatsite puhastamiseks


jalanarts

riidest jalakate, mida kantakse soki asemel või sokile lisaks (endisajal eriti sõjaväes või nt viiskudega kantuna)


jalanõu

jalalaba välismõjude eest kaitsev ese, nt king, saabas, sandaal, suss

ese, mida inimene jalas kannab, näiteks king või saabas


jalapink

madal pink, millele istumisel toetatakse jalad (EKSS)


jalapäev

(keskajal:) hobuseta teol oleva inimese, jalateolise tööpäev


jalasäär

inimese jala osa põlvest pöiani
jala osa, mis ulatub jalalabast põlveni


jalats

(laba)jalga välismõjude eest kaitsev kate (king, saabas, sandaal, tuhvel, kaloss vm.)


jalavõlv

jalatoes on võlvikujuline, kumerustega üles ja nõgusesega alla


jalavõru

järelevalveks jala ümber pandav elektrooniline seade, mis tuvastab süüdimõistetu asukoha ja liikumistrajektoori


jalg

inimese või looma kehaosa, millele toetutakse ja mille abil liigutakse

inimese või looma kehaosa, mille abil saab kõndida ja seista

endisaegne pikkusmõõt, umbes 30 cm; 304,8 mm; 12 tolli


jalga ette panema

kellelegi sihilikult halba tegema, kellegi tegutsemist takistama


jalga keerutama

hrl muusika saatel rütmilisi kehaliigutusi ja teatud samme tegema

muusika saatel (teatud reeglite järgi) liikuma


jalga laskma

kiiresti (ja salaja) ohu, riski, ebameeldivuse vms eest ära minema


jalga ukse vahele saama

(napilt) kuhugi osalema või jaole pääsema


jalge alla tallama

kellegi või millegi suhtes hoolimatult, jõhkralt talitama, kedagi või midagi maha suruma


jalgpall

sportmäng, milles kumbki meeskond püüab palli jalaga (või peaga) lüües vastaspoole väravasse saata

sportlik mäng, kus üks võistkond püüab palli jalaga teise võistkonna väravasse lüüa


jalgpallur

jalgpalli mängiv inimene, hrl sportlane
inimene, kes mängib jalgpalli


jalgpunkt

vaatlejast lähtuva, gravitatsioonijõu suunas alla kulgeva püstjoone ja taevakaare alumine lõikepunkt, seniidi vastandkoht


jalgrada

rada, inimeste v loomade tallatud kitsas tee (EKSS)


jalgratas

jalgade abil liikuma pandav kahe-, harva kolmerattaline sõiduk

kahe rattaga sõiduk, mida sa liigutad jalgade abil


jalgrattalukk

lukk, millega jalgratas ärandamise vältimiseks lukustatakse


jalgrattasport

spordiharu, mis hõlmab jalgrattavõistlused maanteesõidus, maastikurattasõidu, trekisõidu, samuti BMX-võistluse


jalgrattasõit

jalgrattaga sõitmine, ka spordialana
jalgrattaga sõitmine, ka spordiala


jalgrattatee

peamiselt jalgrattasõiduks mõeldud tee(osa)


jalgrattur

jalgrattaga sõitja
inimene, kes sõidab jalgrattaga
jalgrattur, rattasõitja.


jalgsi

kõndides, liiklusvahendit kasutamata
kõndides, mitte sõidukiga
liiklusvahendit kasutamata


jalgsirännak

jalgsi, liiklusvahendita sooritatav rännak


jalgtee

tee jalgsi käimiseks (nt jalgrada, kõnnitee)

tee jalgsi käimiseks (nt pargis, aias) (EKSS)


jalgu alla võtma

jalule tõusma
omal jalal liikuma hakkama


jalgu alt lööma

halba olukorda viima, olelusvõimalusi võtma


jalgu nõrgaks võtma

tugevat emotsionaalset mõju avaldama, ehmatavalt või erutavalt mõjuma


jalgupidi

jalgadest kinni hoides (kedagi vedades, tirides)

jalgadega kusagil kinni (seotud, riputatud, millegi sees)


jalgu rakku jooksma

millegi pärast pingutama, intensiivselt lahendusi otsima


jalka

sportmäng, milles kumbki meeskond püüab palli jalaga (või peaga) lüües vastaspoole väravasse saata

sportlik mäng, kus üks võistkond püüab palli jalaga teise võistkonna väravasse lüüa


jalule aitama

halvast seisust normaalsesse seisu aitama

teatavat kindlustatust, toimetulekuseisundit saavutada aitama


jalustiitel

dokumendi, veebilehe lehekülgi läbiv märge allservas (nt leheküljenumber, pealkiri)


jalustrabav

väga, äärmiselt üllatav, vapustust esile kutsuv


jalutama

aeglaselt kõndima (nt puhkuseks, meelelahutuseks)

(liikumisvajaduse rahuldamiseks, puhkuseks, meelelahutuseks) aeglaselt kõndima


jalutuskäru

(istuvas asendis) väikelapse sõidutamise vahend


jalutusruum

teatris, kontserdimajas vm etenduse vaheajal jalutamiseks mõeldud ruum


jama

(kuuldud, loetud) tekst või sõnavõtt, mis ei vasta tõele, on mitteasjalik või mõttetu

loba, mitteasjalik, mõttetu v. tõele mittevastav jutt (EKSS)


jamaicalane

Jamaica kodanik või elanik
Jamaica päritolu inimene


jamajutt

mitteasjalik, mõttetu või tõele mittevastav jutt


jamama

mitteasjalikku, segast või tõele mittevastavat juttu ajama


jampsima

segast, ebaloogilist või totrat juttu rääkima


jandama

keeruka või palju vaeva ja aega nõudvaga tegelema


jant

sekeldus, askeldus
kirj jämekoomiline lühinäidend (EKSS)


jantlik

labasevõitu, lihtsakoelist nalja sisaldav, jandile või farsile omane


janu

tugev juuatahtmise tunne, vajadus juua
tugev tunne, et tahad juua
joomata olek
vajadus juua


janukustutus

(millegi joodava kohta)
janu kustutamine


janune

(palju) juua vajav, janus olev
selline, kes tahab juua


janunema

tugevasti soovima, midagi ihaldama
tugevasti soovima, ihkama


janutunne

tugev juuatahtmise tunne, vajadus juua
tugev tunne, et tahad juua
joomata olek


jaokaupa

(üksikute) osadena, osade kaupa
piiratud koguses
ette nähtud koguses


jaoks

osutab, kelle või mille huvides, kasuks, vajaduseks midagi tehakse, mis otstarbel miski toimub või on olemas

osutab, kelle või mille huvides või kasuks midagi tehakse


jaoskond

suurema ettevõtte vms allüksus või maa-alaline alljaotus

suurema organisatsiooni või ettevõtte väiksem osa

maa-alaline alljaotus (hrl. elanikkonna teenindamist, maa-ala hooldamist silmas pidades) (EKSS)


jaosmaa

maatükk, mis Tsaari-Venemaal anti revisjonikirjas seisnud talupoja kasutusse

revisjonikirjas seisva talupoja kasutusse antud maatükk


jaotama

tükkideks või (mõttelisteks) osadeks tegema

osadeks, tükkideks vm. tegema, liigitama


jaoti

seade, milles elektrienergia (alajaamas) vastu võetakse ja tarbijatele laiali juhitakse


jaotis

teksti, mõõteskaala vm ühikuteks, osadeks jagamise või jagunemise tulemusel saadud osa (nt alapeatükk artiklis, vahemik mõõteriistal)


jaotla

jaama v alajaama osa v omaette seadmestik tarbijatele elektri jaotamiseks


jaotuma

(tervest kogumist, tervikust) mitmeid teatava suurusega osi, rühmi vm üksusi moodustama


jaotumus

(tervest kogumist, tervikust) moodustunud mitmed teatava suurusega osad, rühmad vm üksused


jaotur

tähtvõrguna konfigureeritud arvutivõrgu tsentraalne funktsionaalüksus, mis koordineerib andmesidet ja võib anda pääsu teistesse arvutivõrkudesse


jaotus

(mõttelisteks) osadeks jagamine või jagunemine

sel viisil saadud osa või sel viisil tekkinud seisund

jaotamisel v. jaotusel tekkinud seisund, jaotumus (EKSS)


jaotusalajaam

ühest või kahest trafost koosnev alajaam, mis toidab elektritarbijate madalpingevõrkusid


jaotusseade

seade, milles elektrienergia vastu võetakse ja väljuvatesse liinidesse juhitakse (EKSS)


jarovisatsioon

õite moodustumise esilekutsumine ja kiirendamine madalate plusskraadide toimel


jassakk

Volgamaa ja Siberi rahvaste (naturaal)maks, peamiselt 16.–18. sajandil

Volgamaa ja Siberi rahvaste (naturaal)maks, peam. 16. -18. saj.


jazz

afroameerika päritolu nüüdismuusika, mida iseloomustab meloodia variatsioonilisus ja rohke improvisatsiooni kasutamine


jauram

eesti algeline rütmipill, millel on üks keel ning metallripatsid ja kuljused

loogakujuline ühe keele ning metallripatsite ja kuljustega rahvapill


jaurama

mõttetut, tüütavat, rumalat juttu ajama või korrutama

rumalat v. mõttetut juttu ajama v. korrutama (EKSS)


jeerum

(esineb tunderõhulistes hüüatustes, väljendab ehmatust, imestust, üllatust, hädaldust vm)


Jeesus

kristluse rajaja, ristiusus tuntud kui Jumala poeg, kes kuulutas juutide seas sõnumit jumalariigist


jeesus

esineb rahvapärastes väljendites või tunderõhulistes hüüatustes imestuse, kohkumise, meelepaha vms väljendamisel


Jehoova tunnistaja

Jehoova tunnistajateks kutsutud kristlike sugemetega usuvoolu esindaja


jep

jaatussõna, mis osutab nõusolekule, kinnitab väidet või tugevdab selle jaatamist

sõna, mis väljendab nõusolekut või kinnitab väidet, soovi vms


jeti

oletatav ürginimeselaadne karvane olend, keda arvatakse elavat nt Himaalaja mäestikus, Pamiiris ja mujal


jett

veepinnal libisev mootorrattataoline veesõiduk


jidiš

keskajal Reini-äärsete saksa murrete baasil kujunenud, heebrea tähtedega kirjutatav heebrea, romaani ning slaavi keelte sugemetega germaani keel, Euroopa juutide kõne- ja kirjakeel


jm

osutab objektide, asjaolude loetelu jätkumisele


jms

osutab sarnaste objektide, asjaolude loetelu jätkumisele


jne

(osutab loendi jätkumisele samal viisil:) ja muud, ja teised (sarnased)


jobisema

lobisema, lobajuttu ajama
omaette pomisema


jobutama

rumalusi, totrat juttu rääkima, jobujuttu ajama


Johannese evangeelium

üks neljast Piibli Uue Testamendi raamatust, mis räägivad Jeesuse elust ja tegevusest


johtuma

põhjustatud, tingitud olema
millestki põhjustatud, tingitud olema


jojobaõli

igihalja põõsa simmondsia (jojoobipõõsa) seemnetest saadav õli, mida kasutatakse ravimitööstuses ja kosmeetikas


jojo-efekt

(millegi edasi-tagasi, üles-alla kõikuva kohta)


jojoobipõõsas

USA ja Mehhiko piirialadel kasvav väike rikkalikult harunenud igihaljas lehtpõõsas, mille õlirikkaid seemneid kasutatakse ravimi- ja ilutööstuses


JOKK

osutab, et juriidiliselt on kõik korrektne (kasutatakse rõhutamaks vastuolu tegeliku ja juriidilise korrasolu vahel)


jokkis

alkoholiuimas, napsitanud (olekus), (kergelt) purjus


jokutama

niisama vahtima, mõttetult logelema, aega viitma


jonksu

heasse, sobivasse seisu, ootustele vastavasse seisundisse


jonksus

heas, sobivas seisus, ootustele vastavas seisundis

selliseis seisundis, mis on hea, sobiv või vastab ootustele


jonn

isemeelne tõrkumine, kiusakas kangekaelsus, liialdatud visadus, jonnimine


jonnakas

kiusakalt tõrkuv või oma tahtmist taotlev, kangekaelne, isemeelne

selline, kes meelsasti ei allu ega kuuletu, raskesti juhitav


jonniajamine

oma tahte kangekaelne läbisurumine, jonnimine


jonnima

millelegi kiuslikult vastu seisma, oma soovi või tahet kangekaelselt, mõistmatult läbi viia püüdma

millelegi kiuslikult vastu seisma; oma soovi v. tahet kangekaelselt, mõistmatult läbi viia püüdma.


jonnipurikas

palju jonniv laps
(jonnaka täiskasvanu kohta)


jonnituju

(hrl lapse kohta:) tahtmine jonnida, meeleolu, mis paneb jonnima


joobeseisund

alkoholi, narkootiliste või psühhotroopsete ainete tarvitamisest tingitud olek, mis avaldub häiritud kehalistes või psüühilistes reaktsioonides


joobnud

alkoholijoobes, alkoholi tarvitanud olekus

selline, kes on joonud nii palju alkoholi, et ei suuda enam selgelt mõelda või rääkida


joobnustama

purju panema, uimaseks, joobnuks tegema
(alkoholi tarvitades) mõjuma


joobuma

millegi väga meeldiva tõttu muud unustama


joobumus

ülev meeleolu, vaimustuse, eneseunustuse seisund


jood

metalli läikega tumepruun kristalne mittemetall, omadustelt halogeen, keemiline element järjenumbriga 53


joodik

inimene, kes ülemäära tarvitab alkohoolseid jooke, on alkoholist sõltuvuses

inimene, kes joob liiga palju alkoholi ja on sellest sõltuvuses


joodis

sulam, mida tarvitatakse mingite materjalide ühendamiseks, kokkujootmiseks


jooditinktuur

joodi 5–10%-line alkohollahus, mida kasutatakse nt haavade desinfitseerimiseks


joogijanu

tugev juuatahtmise tunne, vajadus juua
tugev tunne, et tahad juua
joomata olek


joogikoht

baar, pubi vm asutus, kus pakutakse alkohoolseid jooke


joogilaul

vägijooke ja joomist ülistav laul, mida lauldakse nt joomapidudel


jook

vedelik joomiseks (nt kohv, piim, mahl), ka alkohol (nt vein, konjak)

vedelik, mida inimesed joovad, näiteks vesi, piim või mahl


jooks

joostes liikumine spordialana, sportliku tegevusena, harrastusena

spordiala, kus sa liigud jalgadel kiiresti edasi

spordiala, mis seisneb võimalikult kiires sihtpunkti jõudmises


jooksev

päevast päeva või teatud aja järel korrapäraselt toimuv, tehtav või esinev


jooksevkonto

maksebilansi konto, milles registreeritakse kaupade ekspordi- ja impordi- ning teenusekaubanduse ja välisarvelduste käivet

maksebilansi osa, mis hõlmab selle tähtsamaid osabilansse - kaubandus-, teenuste-, tulu- ja ülekandebilanssi


jooksja

mingi jooksualaga tegelev sportlane, mingil jooksudistantsil võistleja


jooksma

(inimeste, loomade kohta:) jalgadel kiiresti edasi liikuma, jalga jala ette tõstes

pikana kulgema, suunduma, teatavas suunas minema


jooksuaeg

looma perioodiline sugukihu, mil organism on valmis tiinestuma (koeral nt kaks korda aastas)


jooksul

mingi ajaühiku väldates või millegi toimumise ajal

osutab ajavahemikule või ajale, mil midagi tehakse või toimub


jooksulaius

maismaasõiduki roomikute või ühe silla rataste vahekaugus


jooksupoiss

käskjalana, teenijana töötav poiss või nooruk (nt hotellis, laevas, kontoris)


jooksutreening

jooksuoskuse treenimine
treenimine jooksmise kaudu
vastav treeningukord
teatud treening


jooksutrenn

jooksuoskuse treenimine
treenimine jooksmise kaudu
vastav treeningukord


jooksva

muutlik, aeg-ajalt siin-seal luudes-liigestes esinev valu

mingi (põletikuline) liiges- ja lihashaigus


joom

mingist ainest, loodusnähtusest vm moodustunud pikk kitsas riba või triip

jõesuus paiknev pikk liivamadalik, suurima voolukiirusega voolusoon


jooma

mingit vedelikku suuga võtma ja alla neelama (kruusist, tassist; loomad näit. künast, jõest)


joomahoog

perioodiliselt korduv ajavahemik, mil alkohoolikut valdab vastupandamatu alkoholihimu


joomahullus

kroonilisest alkoholimürgistusest tingitud psüühikahäire (pärast alkoholi kasutamise katkemist, vahel ka alkoholi intensiivse tarvitamise ajal)


joomakaaslane

see, kellega koos vägijooke tarvitatakse


joomakaru

palju alkohoolseid jooke pruukiv inimene, joodik


joomakoer

inimene, kes ülemäära tarvitab alkohoolseid jooke, on alkoholist sõltuvuses

inimene, kes joob liiga palju alkoholi ja on sellest sõltuvuses


joomakoht

vägijookide joomise koht, nt kõrts, pubi, baar


joomalaul

vägijooke ja joomist ülistav laul, mida lauldakse nt joomapidudel


joomane

alkoholijoobes, alkoholi tarvitanud olekus

selline, kes on joonud nii palju alkoholi, et ei suuda enam selgelt mõelda või rääkida


joomapidu

oleng, kus pruugitakse rohkesti alkohoolseid jooke


joomatõbi

pikaajalise alkohoolsete jookide liigtarvitamise tagajärjel väljakujunenud haigus, mida iseloomustab pidev alkoholihimu ning organismi kohanemine üha suuremate alkoholikogustega


joomine

alkoholi liigpruukimine
alkoholi pruukimine


jooming

oleng, kus tarvitatakse rohkesti alkohoolseid jooke


joon

pikk ja peenike märk millegi pinnal, mis eraldab, piirab või tähistab midagi

pikk ja peenike märk millegi pinnal, mis näeb välja selline: –––

mingi kujund, millel on üks mõõde (pikkus) v. mingi liikuva objekti jälg


joondiagramm

diagramm, milles arvandmeid esitatakse joonte abil


joonealune

joone all olev, muust tekstist ülal asuva joonega eraldatud tekst (EKSS)


joonekohtunik

mõningates pallimängudes (nt jalgpallis, tennises, võrkpallis) väljaku piirialalt mängureeglitest kinnipidamist jälgiv kohtunik


joonele saama

toimetulekuseisundisse jõudma, hästi toimivasse seisu saama


jooneline

jooni omav, joon(t)ega
joontest koosneva mustriga
joonteks jagatud


joonelt

sihiks võetud suunast kõrvale kaldumata, sirges joones, otsesuunas


joones

korras, korraldatud, korda aetud või saadud


joonestuskolmnurk

joonestamisel kasutatav spetsiaalne täisnurkne kolmnurk


joonestustarve

joonestamiseks vajalik riist või materjal (nt joonestuslaud, kolmnurk, pliiats)


jooni

(hinduismis:) naissuguelundi kujuga religioosne viljakussümbol


joonis

pilt, skeem vms, mis selgitab või täiendab teksti sisu

joonestamise tulemus, millegi graafiline kujutis


joonistama

esemeid, olendeid, loodust vms mingil pinnal kujutama

pliiatsi, pastaka või muu sellise vahendiga pilti tegema


joonistuma

välja või esile tulema, (piirjoontes, joonisena) nähtavaks saama

nagu joonistatuna esile kerkima, (piirjoontes) nähtavaks saama


joonistus

söe, kriidi, pliiatsi vms vahendiga tehtud pilt

pliiatsi, vildika, kriidi või muu vahendiga tehtud pilt

pildi, maali joonelemendid ning nende laad (hrl. vastandatult koloriidile, värvikäsitlusele) (EKSS)


joonistuslik

joonistamisse või joonistusse puutuv või sellele omane


joonistustarve

joonistamiseks vajalik vahend (nt pliiats, paber, kustukumm)


joonistusvahend

joonistamiseks vajalik riist (v. materjal) (EKSS)


joonlaud

liistukujuline (või kolmnurkne) sirgete joonte tõmbamise vahend, mille ühel küljel on hrl sentimeeter- ja millimeeterjaotised

piklik ese, mille abil saab sirgeid jooni tõmmata ning asju sentimeetrites ja millimeetrites mõõta

sirglõikude joonestamise riist, mille ühel küljel on harilikult sentimeeter- ja millimeeterjaotised


joonpilv

lennuki järel taevasse tekkiv hele pilveriba


joonsulg

joonestusvahend tuši-, ka tindi- või värvijoonte tõmbamiseks


jootekolb

tööriist pehme jootesulamiga jootmiseks
riist pehmejoodisega jootmiseks (EKSS)


jootesulam

sulam, mida tarvitatakse mingite materjalide ühendamiseks, kokkujootmiseks


jootraha

hrl teenindajale lisaks makstud rahasumma, mis ületab teenuse eest ettenähtud tasu


joovastuma

millegi väga meeldiva tõttu muud unustama


joovastus

ülev meeleolu, vaimustuse, eneseunustuse seisund


joove

joobnud olek, alkoholi, uimasti vms mõjust närvisüsteemile tekkiv seisund, mille korral isiku käitumine on häiritud

joobnud olek, alkoholi vm. närvisüsteemisse toimiva aine tekitatud mürgitus.


joovikas

rabaservadel ja soistes metsades kasvav sinakasroheliste lehtede ja siniste hallikirmeliste marjadega kääbuspõõsas


jope

lühem (sportlik) riideese, mida sa väljas teiste riiete peal kannad


jopp

palitust v. kasukast lühem üleriie, poolpalitu v. poolkasukas.


joppama

hästi minema, juhuslikult vedama, õnnestuma


Jordani Läänekallas

Palestiina araabia omavalitsusala Jordani jõe läänekaldal


jorin

madal (põrisev) heli või hääl
madal (põrisev) heli v. hääl


jorisema

madalat (põrisevat) heli tekitama, sel viisil häälitsema (nt laulma)


joristama

jorisevat häält v. heli tekitama, jorisema panema, joriseda laskma


jorjen

värvikireva õiega ja tugeva harunematu varrega püsilill


jorkšir

Yorkshireʼis aretatud suur valge lihasiga


jorutama

madalat, põrisevat heli tekitama, sellisel moel laulma


jota

alkoholi armastav inimene, kõva viinavõtja, joodik


joviaalne

(lärmakalt) heatujuline, rõõmsameelne
üleolevalt heatahtlik


jpn

Jaapanis kõneldav, omaette keelkonna moodustav keel


jr

(isikunime järel hrl poja eristamiseks isast:) noorem


jsk

suurema ettevõtte vms allüksus või maa-alaline alljaotus

suurema organisatsiooni või ettevõtte väiksem osa


jt

hrl lause, pöördumise lõpus osutab loendi jätkumisele


jts

hrl lause, pöördumise lõpus osutab sarnaste objektide, asjaolude loetelu jätkumisele


jubedus

väga suur hirmutunne, erutusseisund, mida põhjustab mingi hirmus nähtus, olend vm


jubileum

(vanamoelises või naljatlevas pruugis juubeli kohta)


jubin

mingi väike hrl uudne asi või detail, mingi masinavärgi osa, (naljakas) asjake või seade


judisema

külmast, hirmust vm ebameeldivast tundest värisema


judokas

judoga tegelev sportlane
ju(u)domaadleja


juga

vedeliku, gaasi, puistaine vms (paiskuv või purskuv) hrl suhteliselt väikese läbimõõduga voolus


jugadušš

tugeva, suunatava survega veejoaga tehtav massaaž püsti seisvale inimesele


jugama

siunama, kiruma
tõrelema, kellegagi pahandama


jugaprinter

hrl värviprinter, mis tekitab märke värviosakeste või -piiskade paiskamisega paberile


jugapump

seade pumpamiseks mingi teise vedeliku, auru või gaasi liikumisenergia arvel

seade pumpamiseks mingi teise vedeliku, auru v. gaasi liikumisenergia arvel (EKSS)


juhataja

asutuse, ettevõtte, ühingu või seltsi juht

inimene, kelle töö on juhatada asutust, ettevõtet või osakonda

isik, kes juhib koosoleku, istungjärgu vms. tööd


juhatama

midagi või kedagi (seletuse või õpetuse abil) kätte näitama, midagi või kedagi leida aitama

seletama või (kaasas käies) näitama, kuidas mingisse kohta minna või midagi leida

kellelegi midagi seletuse v. õpetuse abil soovitama


juhatus

organisatsiooni, ettevõtte, ka mõne asutuse tegevust juhtiv üksus

inimeste rühm, kes juhib mingi organisatsiooni, asutuse või ettevõtte tegevust

organiseeritud inimrühm nõupidamiseks ja otsustamiseks


juhend

kirjalik juhis, eeskiri või õpetus mingis olukorras käitumiseks, millegi tegemiseks

tekst, mis ütleb, kuidas midagi teha või kasutada


juhendaja

inimene, kes juhendab kedagi millegi tegemisel

juhtnööride andja, nõuannetega abistaja, suunaja


juhendama

juhtnööre andma, nõuannetega abistama
juhtnööre või nõu andes suunama
soovituste ja õpetustega suunama


juhhuu

rõõmu, juubeldust, vaimustust väljendav hüüatus


juhiload

dokument, mis tõendab sõiduvahendi juhtimise õigust

dokument, mis näitab, et sa tohid juhtida autot või teisi sõidukeid


juhiluba

sõiduki v. veoki juhtimist õigustavad dokumendid. (EKSS)


juhinduma

tegutsemisel midagi aluseks võtma, millegi järgi käima


juhis

õpetus või eeskiri, kuidas mingil puhul toimida või tegutseda

ettekirjutis, mis lubab või keelab mingis olukorras või paigas midagi teha


juhm

raske taibuga, pika toimega, kohtlasena mõjuv


juhmakas

natuke rumalavõitu, veidi taipamatu või pika toimega


juhmard

rumal, taipamatu, juhm inimene, ka sõimusõnana


juhmistuma

taipamatuks, tölbiks, tuimaks muutuma
juhmiks muutuma (EKSS)


juht

kuskil, kellegagi juhtunud asi, hrl muudest eristuv, üksikuna esinev sündmus

käsiraamat, mis kirjeldab mingi koha vaatamisväärsusi v annab muud vajalikku teavet (EKSS)


juhtfiguur

mõjukas või otsustav isik (nt teatavas sündmuses, meeskonnatöös, sportmängus)


juhtima

sõiduki roolis olema, seda edasi viima ning teel, kursil vms hoidma

millelegi või kellelegi (liikumisel) suunda andma

võistluse paremusjärjestuses esimene (v. esikohtadel) olema


juhtimine

asutuse vm organisatsiooni töö korraldamine ja suunamine, hrl selle juhina töötades

millegi toimimise või kulu korraldamine ja suunamine

asutuse või muu organisatsiooni töö korraldamine ja suunamine


juhtimiskang

kangikujuline juhtimisseade, millega saab suunata liiklusvahendit või nt arvutimängudes kursorit


juhtimiskilp

alus, millele on monteeritud juhtimis- ja kontrollimisseadmed


juhtimispult

seade, kuhu on paigaldatud mingi tehnilise süsteemi juhtimiseks ja kontrollimiseks vajalikud lülitid, näidikud vms


juhtimispunkt

vajalike vahenditega varustatud rajatis vm koht (ka veok), kust juhitakse lahingutegevust

juhtimiseks ettevalmistatud ja vajalike vahenditega varustatud koht, rajatis või veok


juhtimisseade

seade, mida kasutatakse mingi sõiduki, süsteemi vm juhtimiseks


juhtiv

määrava tähtsusega, väga mõjukas
kõrgel positsioonil olev
kõige olulisem või kõige edukam


juhtkomitee

ürituse, tegevuse vms korraldamist (ja allkomiteesid) juhtiv inimeste rühm


juhtkond

rühm isikuid, kes juhivad mingit asutust, ettevõtet, kollektiivi, organisatsiooni

rühm inimesi, kes juhivad mingit asutust, ettevõtet või organisatsiooni


juhtkuju

mõjukas või otsustav isik (nt teatavas sündmuses, meeskonnatöös, sportmängus)


juhtlause

lause või fraas, milles väljendub mingis tegevuses või toimimises silmas peetav mõte


juhtmotiiv

mingi tegevust või toimimist suunav peamine mõte või põhjus

lavateoses v. programm-muusikas motiiv v. teema, mis iseloomustab teat. tegelaskuju, olukorda vm. kogu teose jooksul (EKSS)


juhtnöör

tegelikku tegevust puudutav tegevusjuhis, õpetus või näpunäide


juhtpositsioon

juhtiv, eriti tähtis seisund
juhtiv seisund


juhtpult

tehn. pult, millele on paigaldatud operatiivjuhtimiseks ja -kontrollimiseks vajalikud seadmed, juhtimispult; käes hoitav karbitaoline seade, millega hrl. infrapunakiire kaudu juhitakse televiisorit, muusikakeskust, videokaamerat vm. elektroonikaseadet (EKSS)


juhtraud

rõhtne, sarvedega või sirge toru jalgratta või mootorratta juhtimiseks


juhtsoon

(taimedel:) puitunud rakkudest koosnev torukesekujuline osa, mida mööda liigub vesi


juhtum

kuskil, kellegagi juhtunud asi, hrl muudest eristuv, üksikuna esinev sündmus

miski, mis toimub, sünnib, leiab aset; üksiksündmus


juhtuma

(üksiksündmuse, juhtumi kohta:) (ootamatult, ettekavatsemata) toimuma, (kogemata, juhuslikult) esinema või ette tulema

juhuslikult, ettekavatsemata midagi tegema, kuskil v. mingis seisundis olema


juhtumine

juhtum, kellegagi aset leidnud (ootamatu) asi


juhtunu

see, mis on juhtunud, hrl erakordne sündmus


juhus

ettearvamatu, plaanitsematu sündmus või olukord (tihti millekski soodus, millekski võimalust andev)

(millekski võimalust andev) ootamatu olukord või sündmus

ettearvamatu, plaanitsematu sündmus v. olukord (tihti millekski soodus, millekski võimalust andev)


juhuslik

juhusest olenev, juhuse tõttu toimuv või olemasolev, mitte planeeritud

juhusest olenev, juhuse tõttu toimuv, mitte planeeritud


juhuslikult

juhuse tõttu
juhuse läbi, ettekavatsemata moel


juhusõna

uus sõna, mille kirjutaja või kõneleja loob mingi üksikjuhu tarvis ja kasutus piirdub selle juhuga (nt <eki-foreign>karnevalitama</eki-foreign>)


juhuti

vahete-vahel, mõnel puhul, üksikutel juhtudel


juhututtav

juhuslik tuttav, inimene, keda hästi ei tunta


juhutähendus

tähendus, mis on sõnale või sõnaühendile antud ainult mingis ühes kontekstis, tavatähendusest hälbides (nt <eki-foreign>klaaspärl</eki-foreign> 'suur vihmapiisk')


juhutööline

endale juhutöödega ülalpidamist teeniv isik


juhuu

rõõmu, juubeldust, vaimustust väljendav hüüatus


ju-jutsu

Jaapanist pärinev relvata enesekaitsevõtete süsteem


jujuub

hariliku kreektürni ehk jujuubipuu pehme õhulise viljalihaga suhkrurohke söödav vili

troopikas ja lähistroopikas kasvatatav puu, harilik kreektürn (Ziziphus jujuba


jujuubipuu

troopikas ja lähistroopikas kasvav puu, mille suhkrurohkeid vilju jujuube tarvitatakse toiduks


jukagiir

ühe Magadani oblastis ja Jakuutias elava väikerahva liige

väikerahvas Magadani oblastis ja Jakuutias


jukagiiri keel

Paleoaasia keel, mida kõneldakse Siberis Jakuutias


jukeboks

masingrammofon, millesse mündi laskmise järel hakkab mängima soovitud lugu (kohvikutes, baarides või mujal)


jukerdama

millegi keeruka või palju aega ja vaeva nõudvaga tegelema


julge

selline, kes ei karda, ei tunne hirmu midagi teha

selline, kes on ilma hirmuta valmis ohtlikke või raskeid asju tegema

nii öeldakse nt riietumisstiili, käitumise, esitusviisi kohta, mis paistab silma ja on taotluslikult teistest erinev


julgelt

ilma kartuseta, hirmu tundmata
nii, et ei tunne hirmu
(RÕHK) ilma kahtluseta


julgema

millekski piisavalt julgust omama, julgust ilmutama


julgeolek

riigi vm piirkonna kaitstus ohtude, nt sõjalise ohu, looduskatastroofi, terrorismi vastu, varustatus hädavajalike vahenditega

olukord, kus riik või ühiskond on kaitstud rünnaku või muu ohu eest

(nõukogudeagne) riikliku julgeoleku organ (EKSS)


julgeolekuorgan

(Venemaa ja Nõukogude Liidu julgeolekuameti ja selle töötajate kohta)


julgestama

julgeolekut kindlustama, ohutust tagama
julgeolekut, ohutust tagama (EKSS)


julgesti

ilma kartuseta, hirmu tundmata
nii, et ei tunne hirmu


julgestusköis

tugev nöör või köis, mille abil kindlustatakse ohutust mägironimisel, kõrgel kohal töötamisel vms


julgestusnöör

tugev nöör, mida kasutatakse ronimisel kukkumisohu vähendamiseks


julgus

kartmatu olek
võime teha midagi nii, et sa ei karda


julgustama

julgust sisendama või andma, julge(ma)ks tegema

julgust sisendama v. andma, julge(ma)ks tegema


julgustav

julgust sisendav, tuge, toetust andev
julgust sisendav v. andev


julgust võtma

enese julgustuseks (veidi) alkoholi tarvitama


Juliuse kalender

kalender, mille kehtestas Julius Caesar 46. aastal eKr


julla

mingi väike hrl uudne asi või detail, mingi masinavärgi osa, (naljakas) asjake või seade


julm

ilma halastuseta, selline, kellele meeldib teistele haiget teha ja kannatusi põhjustada

selline, kellele meeldib teistele haiget teha või mis teeb teistele haiget

nii iseloomustatakse inimest, kes tekitab teistele valu, kannatusi vms


jultumus

ülbe ja häbematu julgus
küüniline ellusuhtumine


jumal

ainujumalasse uskuvates religioonides kõrgeim üleloomulik olend või jõud, maailma looja

kõige kõrgem olend kristlikus religioonis