liitsuhkur

lihtsuhkrute ehk monosahhariidide molekulide ühinemisel moodustunud süsivesik, mis organismis toimib ladestuva energiaallikana või rakkudele ja kudedele mehaanilist tugevust andva materjalina


liittegusõna

vähemalt kaht sõnatüve sisaldav tegusõna (nt <eki-foreign>naeruvääristama</eki-foreign>, <eki-foreign>ebaõnnestuma</eki-foreign>)


liittähk

liitõisik, mille külgharud kannavad raotuid osaõisikuid (nt rukkil, nisul)

paljudest tähkadest või tähasarnastest pähikutest koosnev õisik (EKSS)


liittäht

kahe kirjatähe ühendamisel saadud tähemärk (nt prantsuse <eki-foreign>œ</eki-foreign>)


liituma

(ühisel eesmärgil) midagi koos tegema hakkama

midagi (ühisel eesmärgil) koos tegema hakkama

millelegi v. kellelegi lisaks, juurde tulema


liitvalk

valk, mis koosneb aminohappejääkidest ja muudest mittevalgulistest komponentidest

valk, mille molekulis on peale aminohapete mittevalgulisi komponente (EKSS)


liitvärvus

põhivärvuste kombineerimisel saadav värvitoon

põhivärvuste kombineerimisel saadav värvus (EKSS)


liivakarva

liiva värvi (nt hallikaskollane, punakaskollane)


liivalembene

(organismide kohta:) selline, kes vajab liivast kasvu- või elukeskkonda (nt liivmulda või veekogu liivast põhja)


liivaluide

tuule toimel moodustunud liivakuhjatis tuiskliivaaladel (nt kõrbes, rannikul)


liivalus

(tihendatud) liivast aluskiht nt vundamendi ehitamisel


liivane

(rohkesti) liiva sisaldav või liivast koosnev


liivapaber

liiva vm peeneteralise ainega kaetud paber, mida kasutatakse pindade lihvimiseks


liivapuravik

kollakaspruuni kuiva kübara ja kollase vatja lihaga söödav seen


liivapääsuke

kaldajärsakutesse pesakäike uuristav hallpruuni seljapoole ja valge kõhualusega pääsuke


liivarüüt

väike vilgas peamiselt mererannikuil elutsev pruuni selja ja musta kaelusevöödiga lind


liivataigen

jahust ja vahustatud rasvainest koosnev sõmerjas taigen


liivataim

liivaluidetel kasvav, kuivuse ja liikuva liivaga kohastunud taim (nt vareskaer, liivtarn)


liivatüll

väike vilgas peamiselt mererannikuil elutsev pruuni selja ja musta kaelusevöödiga lind (Charadrius hiaticula)


Liivi laht

Läänemere osa, mis on jagatud Eesti ja Läti vahel


liivmuld

õhurikas, kuid taimetoitainete poolest vaene liivane muld


liivr

20 <eki-foreign>sou</eki-foreign>'st koosnenud arvestusmünt Prantsusmaal (kuni 1795. aastani)


liivtatik

kollakaspruun kollase vatja lihaga tatik (Suillus variegatus) (EKSS)


lika-lõka

annab edasi vahelduva kõrgusega lõginat või lõksumist


likvideerima

ohule, kahjule vm lõppu tegema, midagi ära kaotama või hävitama


lill

kaunite õite, lehtede või viljadega rohttaim

kaunite õite, lehtede v. viljadega (roht)taim


lilla

sireli-, kannikese-, kanarbikuõie värvi, punakassinine


lillekauplus

peamiselt lõikelilli ja potitaimi müüv kauplus


lillelaps

1960. aastatel lääneriikides tarbimisühiskonna ideaalides pettunud noor, kelle mässumeelsus avaldus üldkehtivate kõlblus- ja käitumisnormide eiramises, eripärases rõivastuses ja vabaarmastuse kultuses


lillelõhnaline

õitsvate lillede, (magusa) lilleõie lõhnaga, sel viisil lõhnav


lilleseadja

lilledest (ja lisanditest) kunstipäraste kompositsioonide koostaja


lillevaas

dekoratiivne anum lõikelillede hoidmiseks vees

ese, milles saab vee sees hoida lõigatud lilli


lilleõis

taime õitsev osa koos varre või oksaga kingitusena, kaunistusena


lillhernes

aialillena kasvatatav suurte värvikate lõhnavate õitega Lõuna-Itaalia ronitaim


lillkapsas

köögiviljana kasvatatav peasarnase tiheda valkja õisikuga aiataim

köögivili, mille keskel on kõva ümmargune valge osa, mida ümbritsevad rohelised lehed

kapsa teisend, millest toiduks tarvitatakse selle peataolist tihedat valmimata õisikut (EKSS)


lillornament

peam lille- ja õiemotiividest moodustatud ornament


lim

(matemaatilises analüüsis:) väärtus, millele muutuja väärtused tulevad mingis protsessis kui tahes lähedale


limanahk

kehaavade (nt suu, päraku) ja õõneselundite alati niiske sisekest


limapaunapõletik

liigeselähedases limapaunas tekkinud põletik


limaskest

kehaavade kaudu väliskeskkonnaga ühenduses olevate õõneselundite sisekate (tunica mucosa) (EKSS)


limastik

rakukestata protoplasmamass, vormitu limane kogumik limaseente varajases arenguetapis

limaseente paljutuumaline kestata protoplasmamass


limiteerima

piirangut kehtestama või määrama
piirama, kitsendama


limnoloogia

järvi (ka tiike, veehoidlaid ja teisi aeglase veevahetusega pinnaveekogusid) uuriv hüdroloogia haru

järvi (ka tiike, veehoidlaid jt. aeglase veevahetusega pinnaveekogusid) uuriv hüdroloogia haru


limonaad

mahla- v. sünteetilist siirupit sisaldav gaseeritud karastusjook.


limoniit

raua oksiididest või hüdroksiididest koosnev pruunikas tihke või muldne maavara (nt sooraud)

raua oksiididest v. hüdroksiididest koosnev pruunikas tihke v. muldne maak


limpama

ühe jala lühiduse, valulisuse vm tõttu teis(t)ele tugevamini toetudes käima

kui sa <eki-highlight>lonkad</eki-highlight>, siis sul on raske kõndida, kuna su üks jalg on vigastatud


limpsama

keelega korra kuskilt üle libistama, keelega tõmbama


limpsima

hrl keelega (korduvalt) üle tõmbama, (mõnuga) lakkuma

korduvalt (keelega) suhu haarama; lakkudes sööma; tasapisi, vähehaaval jooma


limune

(lubikojaga ümbritsetud) pehme kehaga selgrootu loom (nt karp, tigu, kalmaar, seepia)


limused

hõimkond pehme, hrl lubikojaga ümbritsetud lülideta kehaga selgrootuid


linakiud

linavarre kooreosas kimpudena esinev kiudaine, millest valmistatakse riiet


linakook

proteiinirohke mass, mida saadakse linaseemnetest õli väljapressimise kõrvalsaadusena

linaõli tootmisjäätmetest pressitud jõusööt (EKSS)


linalakk

valkjate, lina värvi juustega inimene
sellist värvi juuksed
lina värvi valge lakk hobusel (EKSS)


linalind

musta ja tuhkhalli värvi väike sale pika sabaga lind


linaluu-uss

inimese pärasooles nugiv valkjas linaluutaoline ümaruss


linalõuguti

endisaegne linavartelt luude lahtimurdmise riist, mis koosneb soontega puutüvikust ja selle peal üles-alla liikuvast kaanest


linaraats

pikkade teravate piidega tööriist linakuparde eraldamiseks


linaseemneõli

linaseemneist pressitav helekollane või pruunikas õli


linastuma

kino mängukavas olema, mängukavva tulema


linavalge

kollaka varjundiga valge, haritud lina karva valge


linaõli

linaseemnete külmpressimise teel saadav õli


lind

kahejalgne tiibadega selgroogne, kelle keha katavad suled ja kelle pojad kooruvad munast

tiibade ja sulgkattega kahejalgne selgroogne loom


lindistama

heli (nt kõne, muusikat, saadet) jäädvustama infokandjale hilisemaks taasesituseks, helisalvestust tegema


lindlevi

taimede seemnete ja eoste levimine, laialikandumine lindude vahendusel


lindprii

õigusteta inimene, kes on väljaspool seaduse kaitset (kogukonnast või ühiskonnast väljaheidetu, põgenik vm)

(ürgkogukondliku korra ja feodalismi ajal:) kogukonnast väljaheidetuks, väljaspool seadust olevaks kuulutatud (EKSS)


lineaarne

(ühel joonel, ajateljel) pikisuunas, järjestikku toimuv või kulgev


line-tants

peamiselt kantrimuusika järgi ühes või mitmes rivis tantsitav rühmatants


linga

(hinduismis:) fallosekujuline sümbol, mis on seotud eelkõige Šiva kultusega

fallosekujuline sümbol, mis on seotud eelkõige Šiva kultusega (EKSS)


lingunöör

endisaegset kiviviskevahendit, lingu moodustav (laiem) nöör


lingvistika

teadus, mis mingile keeleteooriale toetudes uurib inimkeelt, selle ehitust, levikut ja arengut


lingvistiline

keeleteaduse valdkonda kuuluv, keeleteadusesse puutuv


liniment

poolvedel ravimsalv nahasse hõõrumiseks
vedel salv


link

ust v. väravat sulgev (ühelt poolt lapatsi vajutusega tõstetav) metallist pide


linlane

inimene, kes elab ja tegutseb linnas, harrastab linlikku elulaadi


linlik

linnaga seotud, linnale omane (hrl vastandudes maale, looduslähedusele)


linnadžiip

linnas sõitmiseks mõeldud (väiksem) maastikuauto


linnajagu

üks linna (halduslikult jagatud) piirkondadest

linna osa, mis moodustab omaette terviku


linnakodanik

linnas elav inimene
linnakodanik, eeskätt Saksamaal.


linnalegend

suust suhu ringlev väljamõeldis teatavas kohas toimunu või toimuva kohta, tänapäevane muistend


linnalähiliin

linna või linna tüüpi asula lähedale sõitev bussi- või rongiliin


linnalähirong

linna lähedale, linnalähiliinil sõitev rong


linnamees

linnas elav, linlikku elulaadi harrastav inimene (hrl mehe kohta)


linnamägi

looduslik seljak või küngas, kus on asunud muinaslinnus või linnusasula


linnaosavalitsus

linnaosa juhtimiseks moodustatud ametiasutus


linnapea

linnavalitsust juhtiv, selle eesotsas olev isik

linnapea, ka muu kohaliku omavalitsuse juht Prantsusmaal, Inglismaal jm.


linnasaks

linnas elav, hrl maaelu ja loodust vähe tundev inimene


linnaseekstrakt

linnastest saadud tume paks maltoosirikas vedelik, mida tarvitatakse nt koduõlle valmistamisel


linnasesuhkur

taimedes, eriti linnastes leiduv magusa maitsega aine, mida kasutatakse toiduainetööstuses


linnastama

seemneid idanema panema, idaneda laskma
linnapäraseks tegema


linnastu

lähestikku asuvate ning majanduslikult ja tööalaselt seotud linnade rühm; suurlinn koos oma (halduslikult iseseisvate) ees- ja tütarlinnadega (EKSS)


linnastuma

(tööstuse ja rahvastiku kohta:) linnadesse koonduma


linnasüda

linna keskosa, hrl vilgas äri- ja meelelahutuskeskus


linnatänav

(kõnniteega varustatud) tee linnas, linna ehitatud tänav


linnauntsakas

linnainimene, linliku elulaadiga inimene


linnavalitsus

asutus, mis juhib linna ja korraldab linnaga seotud tegevusi

keskajast pärinev linna omavalitsus- ja kohtuorgan


linnavurle

linna untsantsaka või linlase kohta üldse (EKSS)


linnaõigus

keskaegse linna õigusnormid, mis kehtisid ligi sajas linnas (nt Lübeckis, Kielis, Tallinnas, Narvas)


linnuharuldus

teatud alal, piirkonnas esimest korda või väga harva nähtud linnuliik, selle isend


linnujalg

liblikõieline rohttaim, mille üht liiki kasvatatakse meist lõuna pool söödataimena


linnuk

linnu tiibade liikumist jäljendav lennuaparaat (üks lennuki eelkäijaid)


linnulaul

(laulu)lindude iseloomulik meloodiline häälitsemine


linnulennul

väga kiiresti, (nagu) lennates (hrl aja kiire möödumise kohta)


linnulennuline

üldjoontes esitatud, ainult peamist hõlmav


linnumagus

magus siirupitaoline, seismisel kristalliseeruv (toidu)aine, mida valmistavad mesilased peamiselt õite nektarist


linnumari

varjukates metsades, soos ja rabas kasvav valgete õite ning väikeste helepunaste söödavate marjadega madal rohttaim


linnumuna

lubikoorega moodustis, milles areneb linnu järglane


linnunimetus

sõna teatava linnu tähistamiseks
linnu taksonoomiline nimetus


linnupeletaja

seade vm vahend lindude eemale tõrjumiseks aiast, põllult, linnaruumist vm


linnupoeg

väike kasvueas lind
linnu järglane, noor lind


linnuriik

mingi ala, piirkonna linnud (liigid ja isendid kokku)


linnus

muinas- või keskaegne kaitseehitis looduslikult kindlustatud kohas (nt kõrgendikul)

kaitseks mõeldud ajalooline ehitis, mis ehitati kõrgemale kohale

esi-, vana- v keskaegne püsivat elamist võimaldav kaitseehitis


linnusemägi

looduslik seljak või küngas, kus on asunud muinaslinnus või linnusasula


linnustik

teat. paikkonna linnud (linnuliigid ja isendid kokku) (EKSS)


Linnutee

miljarditest kaugetest tähtedest ja nende jäänustest koosnev tähesüsteem, mis on öösel nähtav nõrgalt ebaühtlaselt helenduva vööna


linotüüp

trükiteksti ladumise masin, milles ladu saadakse trükitinast valatud ridadena


lint

pikk, õhuke ja lai ribakangas (mitmesuguseks otstarbeks)

lai paberriba (nt mingis seadmes kasutamiseks)

teat. otstarbeks mõeldud riideriba, (laiem) pael


linta-lonta

annab edasi lonkivat, mitte eriti reibast liikumist


linti lõikama

vastvalminud hoonet, rajatist vms pidulikult avama (hrl sisse- või läbipääsu tõkestavat linti katki lõigates)


linttraktor

ringleva keti v. lindiga traktor raskesti läbitavatel maapindadel sõitmiseks


linuk

Põhja- ja Kesk-Eesti naiste pidulik seljale rippuva sabaga tanu


lipakas

liiderlik tüdruk või naine
(ka sõimusõnana)


lipariit

rohke ränisisaldusega vulkaaniline kivim


lipendama

(millegi õhukese, kerge ning suhteliselt väikese kohta:) tuules vm õhuvoolus lainetades edasi-tagasi liikuma


lipits

luust, puust või plastist õhuke plaadike või pulgake, millega mängitakse mõningaid keelpille


lipitsema

ebasiiralt meelitades kellegi soosingut võita püüdma, et selle abil edu saavutada

valelikult, meelitlevalt kellegi soosingut võita püüdma


lipnik

nooremleitnandile eelnev madalaim (noorem)ohvitseri auaste Eesti jt riikide kaitseväes (sh mereväes)

ülemveeblist kõrgem ja leitnandist madalam sõjaväeline auaste, nooremohvitserid hulka kuuluv selles auastmes sõjaväelane


lipoom

rasvkoest arenev hrl nahaalune healoomuline kasvaja

rasvkoe healoomuline uusmoodustis ehk kasvaja


liposuktsioon

ilukirurgia võte nahaaluse rasvaladestuse vähendamiseks (EKSS)


lipp

(males:) tugevaim malend, millel on nii vankri kui oda käiguvõimalused (EKSS)


lippama

kergelt ning väledasti jooksma, (inimese kohta ka:) tõtates käima


lips

annab edasi liigutuse, tegevuse kiirust, kergust (ja heli)


lipsama

kergelt ja väledalt kuhugi, kusagilt läbi või välja liikuma

kergelt ja väledalt kuhugi, kusagilt läbi v. välja minema.


lips on läbi

millelgi (meeldival, heal) on lõpp, millegagi on lõpp


lipukiri

lause või fraas, milles väljendub mingis tegevuses või toimimises silmas peetav mõte


lipumast

püstloodne (paikne) post lipu heiskamiseks


lipusinine

karget põhjamaa taevast meenutav, Eesti lipu värvi sinine


liputaja

mees, kes oma suguelundit avalikus kohas näitab


liputama

saba või mingit eset (kergelt) edasi-tagasi liigutama

(mehe kohta:) oma suguelundit avalikus kohas näitama


lirts

annab edasi vähese vedela aine järsu liikumise heli

vähese vedeliku järsu, millegi survel tekkiva liikumise heli


lirtsama

(millegi vedela kohta:) hooga, häälekalt pritsima, kuhugi paiskuma


lirtsatama

korraks lirtsti tegema; lirtsuga liikuma


lisa

täiendus olemasolevale, see, mis suurendab juba olemasolevat kogust, määra või hulka

miski, mis täiendab või suurendab millegi kogust või hulka


lisaks

(olemasoleva, eelneva) täiendusena, peale selle (veel)


lisainfo

täiendav teave millegi või kellegi kohta


lisama

mingit täiendavat osa juurde, lisaks panema

lisaks, täiendavalt midagi ütlema v. kirjas väljendama.


lisaminut

jalgpallimatši lõppu lisatav mänguminut (nt seisakute korvamiseks)


lisanduma

millelegi liituma, lisaks v. täienduseks tulema


lisandus

millelegi olemasolevale lisanduv kogus, kvantum


lisanema

juurde, lisaks tulema
juurde, lisaks tulema


lisaots

lisateenistust andev töö(ots) (palgatööle lisaks)


lisaports

pärast kindla koguse toidu söömist lisaks võetav hulk toitu, jooki vm


lisapäeva-aasta

tavalisest kalendriaastast lisapäeva (29. veebruari) võrra pikem, 366 päevaga kalendriaasta (kordub iga nelja aasta tagant)


lisatasu

rahasumma, mida makstakse põhipalgale lisaks nt täiendavate tööülesannete täitmise või nõutavast tulemuslikuma töö eest


lisateenistus

põhiteenistuse kõrval tehtav lisatöö ja saadav lisasissetulek


list

meiliaadresside loend, mis võimaldab sõnumit saata paljudele aadressidele korraga

järjestatud andmestruktuur, kus hoitakse palju (ka erinevat tüüpi) väärtusi, millele juurdepääs on järjestikune


litapoeg

(sõimusõna ebameeldiva, vastikuks peetava inimese kohta)


litaur

häälestatav poolkerakujuline löökpill, mis on pealt kaetud pinguldatud nahaga


literaat

loova kirjatööga tegelev inimene (hrl ajakirjanik, kirjanik või luuletaja)


literatuur

kirjutatud sõnaline looming, hrl ilukirjandus, aga ka muud teosed

kirjutatud trükised ja kirjutised kogumina

kirjutatud teosed, näiteks romaanid, näidendid ja luuletused


literatuurne

(ilu)kirjandusega seostuv, sellega tegelev, kirjanduslik

(ilu)kirjanduses esinev, sellele omaseid võtteid kasutav


litograafia

(graafikas:) lametrükitehnika, kus teos trükitakse litokivilt, millele on rasvakriidiga, erilise pliiatsi või tušiga kantud kujutis

lametrükimenetlus, mille puhul trükivormiks on litograafiakivi


litograafiakivi

peenekristallisest lubjakivist plaat, millele kantud kujutisest tehakse litopressi abil tõmmised (litod)


litografeerima

kujutist litokivile kandma ja litokivilt trükkima


litokivi

tihe peenekristalliline savikas lubjakivi või dolomiit, mida kihilise ladestuse tõttu saab vormida korrapäraseks tahukaks


litootes

stiilivõte, mis eituse vormis väljendab ja varjundab jaatavat sisu (nt <eki-foreign>ei vaidle vastu</eki-foreign> 'olen nõus', <eki-foreign>pole võimatu</eki-foreign> 'on võimalik')

kõnekujund, milles rõhutamise eesmärgil vähendatakse


litoraal

merede ja järvede rannikulähedane põhjataimestikuga sügavusvöönd


litrit panema

(ratturite slängis:) ründavalt, agressiivselt grupist välja sööstma ja eest ära sõitma või seda üritama


lits

tasu eest meestega seksuaalvahekorda astuv naine


litsakas

liiderlik, lodevate kommetega
kergemeelsust väljendav


litsents

ametlik luba millegi tegemiseks, omamiseks või kasutamiseks (nt sisse- või väljaveoluba või luba kasutada kellegi autoriõiguse alusel kaitstavat teost)


litsentseerima

litsentsi (nt tegevusluba, kasutusõigust) andma või müüma


litsentsiaar

teatud ametliku loa (nt intellektuaalse omandi kasutusõiguse litsentsi) andja


litsentsiaat

teatud ametliku loa (nt intellektuaalse omandi kasutusõiguse litsentsi) saaja


litsi lööma

seksuaalselt kõlvatu olema, abieluväliseid suhteid harrastama


litšipuu

Lõuna-Hiinast pärinev igihaljas lehtpuu, mille söödavat kerajat või munajat vilja tuntakse litši nime all


liud

ümmargune või ovaalne madal lauanõu toitude lauale asetamiseks

ümmargune madal nõu, millega saab toitu lauale asetada

vaagen v. suur kauss toidu lauale asetamiseks


liugelaager

võlli vms toetav masinaosa, kus laagrile toetuv võlli vm detaili tugiosa libiseb laagrikeres asetsevas puksis või liual


liuglema

sujuvalt, nagu libisedes liikuma
liugudes liikuma (õhus)


liugpaat

veepinda mööda libisev lamedapõhjaline kiirmootorpaat


liugtee

vahend, mille abil keegi või miski alla liugleb


liuguks

ilma hingedeta uks, mis liigub paralleelselt seina tasapinnaga üles või kõrvale


liugu laskma

kergelt läbi saama või ära elama, nt midagi iseenesest olemasolevat või teiste oma kasutades


liuguma

(suhteliselt väikese hõõrdetakistusega) libisema


liuraud

alt teravate kantidega jalas, mis jalatsi külge kinnitatuna võimaldab jääl liuelda

spetsiaalne saabas, mille all on terav metallist osa ja millega saab jää peal edasi liikuda


liustik

väga aeglaselt liikuv jäämass kõrgmäestikes või polaaraladel

mäestikes lumepiirist kõrgemal v. polaaraladel lumest ja sõmerlumest moodustunud ning raskusjõu mõjul allapoole liikuv jäävool


liustikusete

liustiku kuhjatud sete, mis koosneb ümardumata osistest (nt moreen)


liuväli

uisutamiseks ettevalmistatud sileda jääga ala

spetsiaalne jääga kaetud ala, kus saab uisutada


liveedo

naha aluskoe tume värvus, mille tingib lokaalselt aeglustunud verevool


livermoorium

sünteetiline keemiline element järjenumbriga 116


livr

20 <eki-foreign>sou</eki-foreign>'st koosnenud arvestusmünt Prantsusmaal (kuni 1795. aastani)

vana prantsuse massimõõt (489,506 g) (EKSS)


ljuisiit

vänge lõhnaga sööbemürk, nahal haavandeid tekitav värvuseta vedelik


lk

käsikirja, raamatu vm lehe üks külg (ka sellel olev tekst)

näiteks raamatu, päeviku või ajakirja lehe üks külg


LNG

looduslik gaas, mis on muudetud läbipaistvaks, värvituks ja lõhnatuks vedelikuks temperatuuri langetamisel atmosfääri rõhu tasemele -162° C


loba

sügavama sisuta (ohtrasõnaline) jutt, tühjast-tähjast rääkimine


lobalõug

sõnaohter, väga jutukas inimene, kes sageli räägib tühjast-tähjast


lobama

hrl tühjast-tähjast ohtrasõnaliselt rääkima


lobe

(hrl rääkimise vm sõnadega seotu kohta:) kerge ja ladus, vabalt ja sujuvalt kulgev


lobima

lobitööd tegema, seadusandjaid vm otsustajaid mõjutama (oma huvirühmale soodsate otsuste lootuses)


lobist

inimene, kelle tööülesanne on mõjutada poliitikuid, seadusandjaid vm otsustajaid


lobitöö

seadusandjate vm otsustajate mõjutamine, lootes oma huvirühmale soodsaid otsuseid

otsustajate mitteametlik tutvustamine oma huvirühma tegevuse ja taotlustega


lobjakane

niiske, vesise lumega, lumelörtsiga (kaetud)


lobudik

lagunev, lohakil, vilets ehitis
lagunev, vilets maja
suur inetu v. lohakil, lagunemas hoone


lodev

(kehalises seoses:) lihaste ja kudede pinguseta, lõdvalt liikuv või rippuv, lotendav


lodeva suuga

(lobisemise, liiga hooletu või hoolimatu rääkimise kohta)


lodi

endisaegne kinnise tekiga (või tekita) puidust praam kaupade veoks siseveekogudel (pukseeritav või iseliikuv)

väike lamedapõhjaline 3-3,5  pikkune terava nina ja tömbi päraga ühe aerupaariga paat (2-3 laua kõrgused küljed on põhjaga risti)


lodjapuu

hrl punaste või mustade söödavate marjataoliste viljadega lehtpõõsas või madal lehtpuu


lodža

hoone välisseina pinnast osaliselt või tervenisti seespool olev lahtine rõdu

suurema ehitisega ühendatud arkaadgalerii v võlvitud sammasrõdu


lodu

toitainerikka pinnavee läbivooluga madal vesine maa

toitainerikka pinnavee läbivooluga liigniiske maa


loe

põhja ja lääne vaheline ilmakaar, põhjalääs, nordvest


loend

järjestikku (üksteise all) esitatud nimetused, nimed vms


loendama

ülelugemisega kellegi või millegi arvu kindlaks tegema


loendamatu

väga rohke, nii palju, et ei jõua kokku lugeda


loendus

kavakindel andmete kogumine kellegi või millegi arvu ja muu kohta mingil kindlal ajahetkel (vaatluse teel vm kombel)

kokku- v. ülelugemine; (statistikas:) teat. alal mingi kindla momendi andmete hankimine ühtlustatud kava kohaselt ning ühtaegu (EKSS)


loeng

hrl kindla kestusega õpetav või teavet andev suuline ettekanne

suuline ettekanne, mille eesmärk on kuulajaid harida

hrl. kindla kestusega õpetav v. teavet andev suuline ettekanne teat. teema v. teemaosa kohta


loengupidaja

inimene, kes peab (kõrgkoolis) loengut või loenguid


loetav

selline, mida on võimalik lugeda
selge, arusaadav, mõistetav


loetelema

samalaadseid asju, nähtusi vm üksteise järel nimetama


loetelu

loetlemine, samalaadsete asjade üksteise järel nimetamine

üksteise järel nimetatud asjad vms (ka kirjaliku kogumina)

üksteise järel kirja pandud asjad, näiteks mingid ülesanded või kaubad


loevesi

rannikul tugeva tuule toimel tõusnud veetase ja mere või siseveekogude kaldale ajutiselt tõusnud vesi

tuulest rannale aetud (üleujutav) merevesi


log

arv, millega tuleb astendada kindlat arvu, et saada etteantud arvu


logaritm

astendaja, millega tuleb astendada mingit arvu (logaritmi alust), et saada antud arv


loge

(olemuselt, käitumiselt) laisk ja lohakas, tahtejõuetu, moraalselt kerglane


logiliin

(mehaanilisel logil:) nöör, mis ühendab laeva pardal olevat loendurit vette lastud tiivikuga

(käsilogil:) nöör, mida vees olev logilaud üle parda veab


logima

(kasutajanime ja salasõna abil) arvutisüsteemi sisenema või võrguseanssi alustama

kasutajanime ja salasõna abil elektroonilisse süsteemi sisenema


logiraamat

raamat, kuhu kantakse andmed laeva kursi, kiiruse, tuule ja muu sellise kohta, samuti olulisemad sündmused laeval

mer kindlavormiline laevapäevik, kuhu kantakse andmed laeva kursi, kiiruse, tuule jms kohta, samuti olulisemad sündmused laeval (EKSS)


logisema

lõdva kinnituse tõttu loksuda andma, liiga avarana oma kohal kuuldavalt edasi-tagasi liikuma


logistama

midagi kõva, metalset oma kohal kuuldavalt edasi-tagasi liigutama

seda nii liigutades mingisse asendisse ajama


logo

pilkupüüdev sümbol, märk või tunnuslause, mis esindab ettevõtet, organisatsiooni või üritust ning mida kasutatakse enda ettevõtte, organisatsiooni või oma toodete reklaamimisel


logopeedia

eripedagoogika haru, mis käsitleb kõne- ja keelehäirete ennetust ja korrigeerimist

õpetus kõnepuuetest ja nende ravimisest, kõneravi; laiemalt: kõnehälvikute õpetamise ja kasvatamise teooria ja praktika


logudik

(viletsa, poollagunenud hoone, sõiduriista vm kohta)


lohakas

mingeid nõudeid, ülesandeid hooletult järgiv või täitev

hooletult tehtud, tulemuselt korratu vm puudustega

nii iseloomustatakse inimest, kes ei hooli puhtusest ja korrast


lohakil

hooletuses, hoolitsemata (ja järelevalveta)

lohakalt laiali või segamini, korratuses (või lagunemas)


lohe

mütoloogiline tiibadega olend, kes meenutab sisalikku või madu


lohelauasõit

suure tuulelohe abil lohelauaga lainetel sõitmine (ka spordialana)


lohelaudur

lohelauaga sõitja
lohesurfiga tegelev sportlane


lohelennuk

lihtne õhusõiduk, mis koosneb toruraamist, kolmnurksest tiivast ja lendaja rakmeist


lohesurf

spordiala, kus edasiliikumiseks kasutatakse suurt tuulelohe; iikuda saab vees veelaua ja lohega, lumel lumelaua või suuskade ja lohega ning maal maalaua ja lohega


lohhiad

emaka sünnitusjärgsed eritised, emakavoolus sünnitusjärgsetel nädalatel


lohisema

(kuuldavalt) vastu maad vm aluspinda hõõrdudes liikuma

pikaldaselt või raskepäraselt edenema; mittevajalikku sisaldav, keskendamata olema


lohistama

osutusseadisega kuvaelemente ekraanil ümber paigutama


lohk

väike süvend maapinnas, väike enam-vähem ümara kujuga nõgu


lohkus

(kehaosade kohta:) sissepoole kaarduv, sisse vajunud


lohmakas

(vormitult) suur ja lai (nt riiete, jalanõude kohta)


loht

mure, kurbuse või hingevalu leevendus
see, mis muret vm leevendab


lohutama

muret, kurbust või hingevalu leevendama või leevendada püüdma

kui sa kedagi <eki-highlight>lohutad</eki-highlight>, siis sa püüad tema muret, kurbust või leina vähendada, kergemaks teha

hingevalu, muret v. leina leevendama v. leevendada püüdma


lohutu

ängistavalt mõjuv, masendav, seetõttu kurb


lohutus

muretsemisest v. pettumusest vabanemisel tekkiv kergendustunne


lohutussõit

võistluse osa, mille kaudu on esimestel (pool)finaali otsepääsust ilmajäänutel võimalik (pool)finaali pääseda (nt sõudmises)


lohv

õhkrehvi sisemine, õhuga täidetav õhukesest kummist rõngas


lohva

suur ja lõdvalt ümbritsev (riiete, jalanõude kohta)


lohvakas

suur ja lõdvalt ümbritsev, (lohakalt) lohmakas (riiete, jalanõude kohta)


lohva-lohva

(lohaka, jalgu korralikult tõstmata käimise ning sellest tekkiva heli kohta)


loid

kehaliselt või vaimselt jõuetu, reipuseta, innutu ja ükskõikne


loide

gaasijoa paiskumine Päikese pinnalt Päikese atmosfääri

Päikese pinnalt Päikese atmosfääri paiskunud helendav gaasijuga või -pilv


loik

(ajutiselt) kogunenud vesi maapinna lohus

vesi, mis koguneb ajutiselt maapinnale, tavaliselt pärast sadu


loikam

pikk kõhn (aeglane) inimene (hrl noor mees)


loilutama

tasa vaikselt laulma, laulvalt häälitsema


loits

maagiline väljend (vormel), mida lausutakse, et täituks mingi soov või teatud sündmus

loitsimiseks kasutatav (verbaalne) väljendus


loitsima

loitsu või loitse, nõiasõnu lugema (mõjutamiseks, millegi esilekutsumiseks)


loivama

aeglaselt (ja kohmakalt, laisalt või vaevaliselt) edasi liikuma


lojaalne

seaduslikkuse piiridesse hoiduv, riigile ustav

kellegi või millegi muu suhtes muutumatult kindel ja usaldusväärne


lojus

(halvustavalt inimese kohta, hrl sõimusõnana)


lokaalne

mingit kindlat paikkonda hõlmav, selles esinev või sellele iseloomulik


lokaalpatriotism

oma kodukandi (liialdatud) esiletõstmine, oma kodukandi huvidest lähtumine


lokaalvõrk

arvutivõrk, mis ühendab piiratud territooriumil asuvaid arvuteid ja võrguseadmeid


lokatsioon

asukoht
esemete asukoha kindlaksmääramine


lokaut

tööandjate algatatud töökatkestus töövõtjatelt järeleandmiste saavutamiseks


lokirull

(kuumutatav) toruke, mille ümber juuksed koolduma keeratakse

paberist, kummist, metallist vm. juuste lokitamiseks mõeldud rull


lokkama

(hrl. millegi halva kohta:) rohkesti esinema (EKSS)


lokkis

juuste kohta: mitte sirged, laine moodi
laines või ruljalt kõveras


loks

loguks või vanarauaks sõidetud auto vm sõiduvahend


loksuma

(hrl hauduja kana kohta:) „(k)loks-(k)loks” häälitsusi tegema

(kuke v. hauduja kana kutsuva häälitsemise kohta)


loksutama

vedelikku sisaldavat anumat edasi-tagasi liigutama (nt segunemiseks, põhjakõrbemise vältimiseks)


lokud

(rahvapill:) raamile reastatud puitplaadikesed, millele lüüakse puuhaamrikeste või -lusikatega


lokum

tihke marmelaaditaoline, tuhksuhkruga üle puistatud Türgist pärinev maiustus


lokupill

raamile reastatud puitplaadikesed, millele lüüakse puuhaamrikeste v. -lusikatega


lokuti

kuke või kana noka all ripnev kaheosaline nahamoodustis


loll

rumal ja taipamatu
lihtsameelne
väga rumal


lollakas

rumal, poole aruga inimene (ka sõimusõnana)


lollike

(haletsusväärselt või armsalt) rumal, lihtsameelne inimene


lollikindel

väga töökindel, võhikulegi lihtne käsitseda või toime tulla, võhiklikku käsitsemist taluv


lollitama

petma, segadusse viima, lolliks tegema
narrima, lolliks tegema. (EKSS)


lollpea

rumal, taipamatu, juhm inimene (ka leebe sõimusõnana)


lombard

tarbeesemete ja väärtasjade pantimise tagatisel lühiajalist tasulist laenu andev asutus


lomp

(ajutiselt) kogunenud vesi maapinna lohus

vesi, mis koguneb ajutiselt maapinnale, tavaliselt pärast sadu

(ajutiselt) kogunenud vesi maapinna lohukeses


lompama

ühe jala lühiduse, valulisuse vm tõttu teis(t)ele tugevamini toetudes käima

kui sa <eki-highlight>lonkad</eki-highlight>, siis sul on raske kõndida, kuna su üks jalg on vigastatud


longus

lõdvalt rippumas või (alla) kaardumas, looga moodi kõveras


lonkama

korrast v. käest ära olema, mitte normaalne v. normis olema, nõrk v. puudulik olema; (kulununa v. mitte päris korras olevana) töötama


lonkima

(sihitult ja) kiirustamata, aeglasel sammul kõndima


lonks

korraga neelatav kogus mingit vedelikku, suutäis (midagi joodavat)


lonkshaaval

lonksudena, lonksude kaupa (hrl joomise kohta) (EKSS)


lonta-lonta

annab edasi aeglast või kohmakat kõndimist või väljendab reipuseta olekut


lonthüljes

suur loibadega imetaja, kelle isasloomadel on ninal londitaoline nahakott


lonti

(välja veninult, vormi kaotanult) lotakile


lontis

(välja veninult, vormi kaotanult) lotakil


lontu

(ettevõtlikkuseta, saamatu, kohmaka inimese kohta)


looala

õhukese või puuduva pinnakatte ja mullakihiga paepealne ala


loobuma

vabatahtlikult oma valduses olevast või pakutavast, osaks saada võivast ilma jääma (nt seda ära andes või sellest keeldudes)

omal soovil mingit kommet, tegevust lõpetama

vabatahtlikult mingit kommet ära lõpetama, midagi tegemata jätma või millestki ilma jääma

end (vabatahtlikult) millestki v. kellestki ilma jätma


lood

riist püst- v. rõht-, harvemini ka kaldsihi määramiseks v. kontrollimiseks (EKSS)


loode

päikese laskumine silmapiiri taha, päikese loojaminek

imetajate emakasisese arengu hilisem järk (liigitunnuste ilmnemisest sündimiseni)


looded

maailmamere veetaseme rütmiline muutumine peamiselt Kuu külgetõmbejõu mõjul, tõus ja mõõn


looder

laisk, tööst ja kohustustest kõrvale hoidev inimene


loodetavasti

nagu tahaks loota, nagu võib loota
nagu tahaks loota
nagu tahaks loota. (EKSS)


loodotška

balletisussi meenutav ilma kontsata naisteking


loodu

see, mis on loodud, (välja mõeldud ja) teoks tehtud


loodus

meid ümbritsev maailm, eriti taimed, loomad ja maastik (vastandatuna inimese loodule)

kõik, mis on maailmas olemas ja pole inimese loodud, näiteks metsad, mäed ja mered koos neis leiduvaga

inimtegevusest suhteliselt mõjutamata keskkonna kohta


loodusesõber

loodust, looduses liikumist armastav inimene


loodusetunnetus

see, kuidas loodust tajutakse ja käsitatakse, loodusest arusaamine


looduseuurija

loodust elukutseliselt või harrastusena uuriv inimene


loodusfilosoofia

filosoofia haru, mis käsitleb ja tõlgendab loodust kui tervikut ning mida on peetud loodusteaduste eelkäijaks

spekulatiivselt loodud terviklik loodusekäsitus (EKSS)


loodusgeograafia

Maa pinda, kliimat, taimkatet ja loomastikku käsitlev geograafia haru

teadusharu, mis uurib Maa pindmiku looduslikke iseärasusi ja geograafilist sfääri tervikuna


loodushaldjas

rahvausundis mingi looduseseme või -nähtusega seotud, seda kaitsev haldjas


loodushoid

looduse säästmine ja loodusliku mitmekesisuse säilitamine


loodushoidlik

loodust hoidev, seda heaperemehelikult kasutav


loodusidentne

(ainete kohta:) looduses esinevaga samane, kuid sünteetiliselt saadud


looduskaart

kaart, mis kujutab Maa loodust, sealseid maastikke ja pinnavorme


looduskaitse

ühiskondlikud ja riiklikud abinõud looduse üksikobjektide (nt kaitsealade, liikide), loodusvarade ning keskkonna kaitseks ja hoolduseks

ühiskondlikud ja riiklikud abinõud looduse üksikobjektide, loodusvarade ning keskkonna kaitseks ja hoolduseks


looduskaitseala

looduse säilitamise ja teadusliku uurimise huvides inimtegevusest võimalikult muutmatuna säilitatav maa-ala

peamiselt teadusliku uurimise huvides inimtegevusest võimalikult muutmatuna säilitatav maa-ala


looduslik

loodusega seotud, looduses esinev, loodusest tulenev või pärinev

inimtegevuse (märkimisväärse) mõjuta kujunenud


loodusluule

luuletused loodusest, looduselamusi väljendav luule


looduslüürika

kirj luule loodusest, looduselamustest (EKSS)


looduspilt

loodust kujutav foto, maal, joonistus vms


loodusrahvas

looduskeskkonnast elatuv, loodusega kooskõlas elav rahvas

elatusvahendite hankimisel looduskeskkonnast tugevasti sõltuv hrl. ürgkogukonna tasemel elav rahvas (EKSS)


loodusravi

ravimine ravimtaimedega vm loodusest pärit vahenditega


loodussõber

loodust, looduses liikumist armastav inimene


loodussäästlik

loodust kahjuliku mõju eest säästev või kaitsev


loodustunnetus

see, kuidas loodust tajutakse ja käsitatakse, loodusest arusaamine


loodususk

traditsionaalse kultuuri uskumuste süsteem, mis hõlmab usku loodust täitvasse ebaisikulisse kõrgemasse väesse, maagilisi toiminguid, uskumust, et ollakse sugulussuhetes mingi loomaga vms


loodusuurija

loodust elukutseliselt või harrastusena uuriv inimene


loodusvaim

rahvausundis mingi looduseseme või -nähtusega seotud, seda kaitsev haldjas


loodusvalge

kollaka varjundiga valge, looduslik lambavilla valge


loodusvara

loodusliku tekkega aine või protsess, mida inimene kasutab toorainena, energiaallikana või muul viisil (nt maa, maavarad, vesi)

inimese ning ühiskonna eksisteerimiseks ja tootmistegevuseks vajalik looduskeskkonna komponent


loodusvöönd

vööna ümber Maa asetsev ala, mis eristub teistest aladest oma kliima, taimkatte, loomastiku, mullastiku vms poolest (nt taigavöönd, troopikavöönd), geograafilise vöötme allosa


loodusõpetus

loodust käsitlev õppeaine
loodusteadus õppeainena


loogapaju

jõe- ja ojakallastel ning kaldavõsastikes kasvav piklike lehtede ja tõusvate okstega põõsas või -puu


looge

tee vm suuna (järsema) muutuse koht
lauge kõrvalekalle


loogeline

(liikumistee vm kohta:) looklev, siia-sinna pöörduv, loogetega


loogika

mõtlemises esinev korrapära, mis võimaldab teha õigeid järeldusi, võime õigesti mõelda

teadus mõtlemise struktuurist, seadustest ja vormidest (EKSS)


loogiline

õige mõtlemise seadustele ja reeglitele vastav, neil põhinev

sisemisest seaduspärasusest, millegi loogikast tulenev


loogiline empirism

1920. aastatel Viini ülikoolis (M. Schlicki rajatud Viini ringis) välja kujunenud filosoofiline suund, mille kohaselt filosoofia pidi keskenduma teaduskeele loogilisele analüüsile


loogiline positivism

filosoofiline koolkond, mis alustas tegutsemist 1920. aastatel Viinis ja ühendas empiristlikke ja positivistlikke teooriaid


looja

ainujumal kui universumi looja
jumala kohta (EKSS)


loojak

päikese või kuu kadumine silmapiiri taha, päeva lõppemine


loojang

tähe või taevakeha ketta  laskumine horisondi alla


loojuma

(taevakehade kohta:) silmapiiri taha kaduma, looja minema

päikese kohta: taevas allapoole liikuma, nii et seda ei ole enam näha


look

(eriti moe- ja reklaamivaldkonnas:) stiil, välimuse üldilme (hõlmab nt rõivastust, soengut, meiki)

U kujuliselt kõveraks painutatud puu, mille külge hobuse rakendamisel kinnitatakse rangiroomade abil aisad (EKSS)


looke

lühidas esituses lugu (juhtum, kirjutis vm)


looklema

lookeid moodustama, suunda muutes, käänuliselt kulgema


loom

suure püünisega, eeskätt noodaga saadud ühekordne saak


looma

midagi uut tekitama, tegema või esile kutsuma

midagi uut tekitama, mida varem olemas ei olnud

millegi abstraktsema tekkimist, toimumist põhjustama


loomaaed

koht, kus peetakse mitmesugustest paikadest pärit loomi ja kus inimesed saavad neid vaatamas käia

oma- ja võõramaiste loomade pidamise, uurimise ning tutvustamisega tegelev asutus (EKSS)


loomaanatoomia

loomorganismi ehitust käsitlev bioloogia haru


loomaarst

veterinaaria alal tegutsev, loomi raviv arst


loomaarstiteadus

loomorganismi normaalseid ja haiguslikke protsesse käsitlev teadus, mis hõlmab loomatervishoidu ja loomade pidamise õpetust


loomageograafia

zooloogia ja geograafia piiriteadus, mis uurib loomade levikut ja seda mõjutavaid tegureid


loomajutt

(muinas)jutt loomadest
(muinas-, rahva)jutt loomadest (EKSS)


loomakaitseaktivist

loomade eetilise kohtlemise ja nende heaolu eest aktiivselt võitlev inimene (hrl sellekohase organisatsiooni liige)


loomakasvatussaadus

loomakasvatuse toode (nt piim, liha, vill)


loomakasvatusteadus

põllumajandusloomadega seonduvat käsitlev rakendusteadus


loomake

(väikese või armsa looma kohta, ka haletsevalt)


loomakooslus

ühesugustes keskkonnatingimustes koos elavate loomade kogum


loomakultus

looma(de) kultuslik austamine (nt Vana-Egiptuses)


loomalik

loomale omane, loomariigiga seotud või sealt pärinev


loomanahk

looma kehalt nülitud nahk (toor- või töödeldud nahana)

nülitud nahk (toor- v. töödeldud nahana)


loomanimetus

sõna teatava looma tähistamiseks
looma taksonoomiline nimetus


loomapark

loomaaed, kus loomad elavad võimalikult looduslähedastes oludes


loomapeet

söödaks kasvatatav valkja või kollaka jämenenud juurikaga rohttaim, hariliku peedi teisend


loomapood

pood, kus müüakse lemmikloomi, linde ja akvaariumikalu ning muid (lemmik)loomatarbeid


loomapsühholoogia

loomade käitumist ja psüühilisi protsesse uuriv teadusharu, psühholoogia ja zooloogia piiriteadus

loomaliikide käitumist võrdlevalt uuriv psühholoogia haru


loomaring

12 tähtkujuga taevasfääri vöö, kus näiliselt liiguvad Päike, Kuu ja planeedid ning mis ulatub ligikaudu kaheksa kraadi mõlemale poole Päikese teekonda (ehk ekliptikat)


loomastik

mingi ala, piirkonna loomad (liigid ja isendid kokku)

mingi maa-ala v. ajajärgu loomaliikide kogum (EKSS)


loomasõnnik

(ladestunud, sõnnikuks kujunenud) põllumajandusloomade väljaheide, hrl väetisena


loomasööt

loomade jaoks kasvatatud või valmistatud toit


loomatervishoid

loomade tervise kaitset hõlmav veterinaaria haru (EKSS)


loomatohter

veterinaaria alal tegutsev, loomi raviv arst


loomaõiguslane

loomade eetilise kohtlemise ja nende heaolu eest aktiivselt võitlev inimene (hrl sellekohase organisatsiooni liige)


loomaökoloogia

teadusharu, mis uurib loomade või loomapopulatsioonide vastastikuseid suhteid ja keskkonnaseoseid


loome

millegi uue tekitamine, tegemine või esile kutsumine


loomeettevõtlus

äritegevus, mis põhineb loometööl, loovusega seotud oskustel ja kunstiandel

kunsti, muusika, kirjanduse vms aladega seotud ettevõtlus


loomeinimene

kunstnik, kirjanik, arhitekt vm loomingulise tööga tegeleja


loomejõud

vaimne suutlikkus, võime luua või tegutseda


loomemajandus

majanduse valdkond, mis põhineb individuaalsel ja kollektiivsel loovusel, oskustel ja andel ning mis on võimeline looma heaolu ja töökohti läbi intellektuaalse omandi loomise ja kasutamise


loometöö

(loomeinimese) loov, loominguline tegevus


loomevabadus

loomeinimese vaba voli eneseväljenduseks


loomevaras

isik, kes on oma nime all avaldanud teise isiku loodud teose või selle osa, või esitanud võõraid (teaduslikke) seisukohti nende allikaile viitamata


loomevargus

teise isiku loodud teose või selle osa avaldamine oma nime all, ka võõraste (teaduslike) seisukohtade esitamine nende allikaile viitamata


loomevõime

inimesele eriomane võime probleeme uut viisi lahendada ja algupäraseid tulemusi saada, samuti võime kasutada uudset (nt kunstilist, tehnilist) eneseväljendust


loomhõljum

vees hõljuvate väikeste loomorganismide (nt algloomade, vähilaadsete) kogum


loomik

koloonialiste kinnituvate mereloomade isend


looming

loodud teos(ed), miski (vaimse tegevuse vallas) loodu

teosed, mille on loonud näiteks kunstnik, kirjanik, luuletaja või helilooja

miski, mille keegi on loonud, mis on loodud


loominguline

loovust omav, loovalt mõtlev ja tegutsev


loomingulisus

loominguline meelelaad, loovus, oskus neid rakendada


loomisõpetus

religioosne ja filosoofiline vaateviis, mille kohaselt Maa ning sellel elavad liigid on kõrgema olendi loodud ja muutumatud


loomlevi

taimede seemnete ja eoste levimine, laialikandumine loomade vahendusel


loomlevija

loomade vahendusel leviv taim (nt takjas)


loomne

loomadest (nt loomakasvatuse kaudu) saadav, loomadelt pärinev


loomtoiduline

(loomade kohta:) selline, kes toitub teistest loomadest


loomtolmlemine

taimede tolmlemine, mille puhul õietolmu kannavad edasi loomad


loomujoon

käitumises või suhtumises ilmnev spetsiifiline omadus või eripärane joon


loomulik

loodusest seatud, looduslikest teguritest johtuv


loomulik sünnitus

iseeneslikult algav ja iseedenev sünnitus, mille korral ämmaemand või arst sünnitusprotsessi otseselt ei sekku


loomuomadus

kellegi loomuomane omadus
iseloomuomadus


loomuomane

kellegi loomusse kuuluv, tema (loomulikule) olekule omane, sellel rajanev


loomupärane

(asja, nähtuse) olemusse kuuluv, sellest lähtuv või johtuv

asja või nähtuse olemusse kuuluv, normaalne


loomus

inimese peamised psüühilised omadused, personaalsus


loomusund

sisemine sund midagi teha, mingit vajadust rahuldada


loomusunniline

sisemisel sunnil, instinktil või vaistul põhinev


loomutruu

(kujutamisel, jäljendamisel) tegelikkusele vastav, usutavalt loomulik


loomuvastane

kellegi (harva ka millegi) olemusele, loomusele võõras või vastukäiv


loomühik

standardne mõõtühik, mis võimaldab koondada eri liiki loomade ja lindude andmeid


loonuspalk

palk, mida ei maksta rahas, vaid tootena, hüvisena, teenusena või väärtpaberina


loonusrent

feodaalse maarendi vorm, kohustus anda maaomanikule osa oma talumajapidamise saagist

mõisad omandavad osa talutoodangut rendi näol


loopealne

õhukese või puuduva pinnakatte ja mullakihiga paepealne ala

õhukese v. puuduva pinnakatte ja mullakihiga paepealne ala


loopima

korduvalt (korrapäratult) viskama või heitma


loor

õhukesest riidest poolläbipaistev näokate

pea pealt õlgadele või seljale rippuv õhuke riideese (nt pruudil)


loorberipuu

peamiselt Vahemere maades kasvav nahkjate aromaatsete lehtede ja väikeste mustade viljadega igihaljas puu või põõsas, mille ühe liigi kuivatatud lehti tarvitatakse vürtsina

subtroopiline igihaljas aromaatsete lehtedega puu või põõsas (Laurus)


looreha

hobusega veetav pulkadega põllutööriist heina riisumiseks, vaalutamiseks või kaarutamiseks


loorima

(nagu) looriga katma, varjavalt katma
looriga katma (EKSS)


loorjas

looritaoline, loorina läbipaistev, õhuke või kerge


loos

mingi kokkulepitud toiming otsuse langetamiseks või selleks kasutatav vahend


loosimine

loosi teel millegi üle otsustamine, vastava tegevuse läbiviimine

loosi teel otsustamine (ka loteriil) (EKSS)


loosiratas

(loosimise, õnneloosi, ratast meenutava loosimisvahendi kohta)


loosung

lühidas ja löövas sõnastuses (ühiskondlik, poliitiline) juhtmõte, nõue või üleskutse

(lühike) lause, mis jääb kergesti meelde ja millel on enamasti poliitiline või ühiskondlik sisu

(üleskutseline), ühiskondlik-poliitilise ülesande lühisõnastus


loosunglik

loosungi moodi, loosungeid rakendav (hrl seoses millegi kampaania korras toimuvaga või pealiskaudse, tühja- ja suuresõnalise väljendusega)


lootevedelik

loodet ümbritsev ja kaitsev vedelik (EKSS)


lootma

midagi soovima, selle täideminekut uskuma ja ootama

midagi väga soovima, selle täideminekut uskuma ja ootama


lootos

Aasia troopikas ja lähistroopikas kasvav üle veepinna ulatuvate suurte lehtede ning õitega veetaim

tugeva risoomi, kilpjate lehtede ning suurte veepinnast kõrgemale ulatuvate õitega veetaim (Nelumbo)


lootosasend

sirge seljaga istumisasend, kus jalad on ristamisi nii, et labajalad toetuvad reitele (nt joogas)


lootsik

väke ümara v lameda põhjaga 3-5 m pikkune terava v laia päraga tüürita 1-2 paari aerudega kalapaat


lootsilaev

merel kindlas piirkonnas paiknev laev, millelt saab tellida lootsi (EKSS)


lootsindus

tegevusala, mis seondub laevade sadamas juhtimisega ja lootside tegevusega

laevade juhtimise teadus; laevatatavate vete sõiduolude kirjeldamise ja kirjelduste praktilise kasutamisega tegelev navigatsiooniharu


lootsiraamat

käsiraamat, milles kirjeldatakse üksikasjalikult veekogu või selle osa kaldajoont, meremärke, hoovusi ja muid laevasõiduks vajalikke tingimusi

käsiraamat, milles kirjeldatakse üksikasjalikult veekogu v selle osa kaldajoont, meremärke, hoovusi jm laevasõiduks vajalikke tingimusi (EKSS)


lootus

soovi teostumise võimalusel rajanev usk ja ootus

see, kui sa ootad ja usud, et su soov täitub

soovi täitumise ootus, unistus soovi täitumisest, usk sellesse; (tõenäoliselt teostuva soovi kohta:) võimalus, võimalik-olek


lootusekübe

(eitusega:) igasuguse teostumisvõimaluse, väljavaate puudumine


lootusesäde

(uuesti tärganud) väike, nõrk lootus midagi saavutada


lootusetu

ilma positiivse teostumis-, väljapääsu- vms võimaluseta, halbade väljavaadetega

selline, kelle või mille suhtes ei ole mingit lootust või võimalust

(meditsiinis) selline, mille v. kelle suhtes pole mingit lootust


lootuskiir

(äkki tekkinud nõrk) lootus
(tekkinud nõrk) lootus (EKSS)


lootusrikas

häid väljavaateid omav või kätkev, tõenäoliselt (tulevikus) teostuv


lootustandev

eduks, headeks tulemusteks vajalike eeldustega, häid tulemusi tõotav


lootust hellitama

millelegi lootma, lootusrikkalt mingis suunas mõtteid mõlgutama


loov

loominguline, probleemide lahendamisele ja uue leidmisele suunatud

nii iseloomustatakse inimest, kes on loomingu(protsessi)ga seotud


loovinimene

kunstnik, kirjanik, arhitekt vm loomingulise tööga tegeleja


loovkirjutamine

mõtete ja tunnete väljendamisele ning kirjutamisprotsessile keskenduv enesearenduslik või terapeutiline tekstiloomismeetod


loovus

inimesele eriomane võime probleeme uut viisi lahendada ja algupäraseid tulemusi saada, samuti võime kasutada uudset (nt kunstilist, tehnilist) eneseväljendust


loovutama

oma valdusest, käest teisele, teise kasutusse andma (ajutiselt või lõplikult)


loovõtmine

kuiva heina kokkuriisumine ja saadudesse ning kuhja panek


loperdama

tuule käes võnklema, lehvima
kõikuma, edasi-tagasi liikuma


lopp

pooleldi sulanud, vesine lumi (hrl teedel, tänavatel)


lops

annab edasi löögiga, millegi vastu kukkumisega kaasnevat heli või tegevuse hoogsust, kergust


lopsakas

(taimede kohta:) jõudsa kasvuga, (mahlakas ja) tugev

(tugevate paksude juuste vm karvade kohta)

(inimese vm. olendi keha v. mõne kehaosa kohta) lihav, priske


loputama

pestut pesuaine eemaldamiseks veega üle uhtma või vees edasi-tagasi liigutama

veega üle uhtes kergelt pesema või puhastama

puhastava, desinfitseeriva v. raviva uhtmise kohta (EKSS)


lora

sügavama sisuta (ohtrasõnaline) jutt, tühjast-tähjast rääkimine


loralõug

sõnaohter, väga jutukas inimene, kes sageli räägib tühjast-tähjast


lorama

ohtrasõnaliselt sügavama sisuta juttu rääkima


lordoos

lülisamba kõverus ettepoole (eriti rinnaosas)


loru

laisk, ettevõtlikkuseta või oskamatu, saamatu inimene


loseng

tablett, mida hoitakse suus ja imetakse kuni selle sulamiseni


loss

valitseja või kõrgaadliku uusaegne suur pidulik (pargist ümbritsetud) elu- ja esindushoone

vana- ja keskaja ülikute kindlustatud eluase hrl linnuses (nt orduloss, kindlusloss)

suur uhke hoone, näiteks kuninga või kuninganna jaoks

keskaja ülikute kindlustatud eluase (EKSS)


losutama

laisalt, mõnuledes lamama, lösakil või ripakil olema


lotakil

lotendamas, lõdvalt rippus või lontis
ripendamas, lohakal moel


loterii

õnnemäng, kus esemelise või rahalise võidu annab ostetud loosi või pileti numbri kokkulangemine võidunumbriga

mäng, kus sa ostad pileti, mille peal on numbrid, ja kui sinu numbrid valitakse, siis sa võidad raha

õnnemäng, kus mingi võidu annab ostetud loosi, pileti v. numbri kokkulangemine loosimistulemustega


loterii-allegri

pidudel vm lõbustustel korraldatav peamiselt asjade kiirloterii


loteriipilet

dokument, mille eest loosimisel võib midagi võita (nt raha, reisi, auto)


loto

rahaliste võitudega loterii, eriti arvloterii


lottis

lõdvalt voltis, rippus või lotakil
(lõua)lotina voltis (EKSS)


lotu

pehme, vormitu peakate
kulunud (vormist väljas) müts


lounge

laudade ja mõnusate istumiskohtadega baar


lp

viisakas pöördumissõna, mida kasutatakse nt kirja või esinemist alustades

sõna, mida kasutame, kui pöördume kellegi poole viisakalt, näiteks kirjas või avalikul üritusel


Lr

kaliforniumist sünteesitud radioaktiivne metall, omadustelt haruldane muldmetall (aktinoid), keemiline element järjenumbriga 103


Lu

pehme hõbevalge metall, omadustelt haruldane muldmetall (lantanoid), keemiline element järjenumbriga 71


luba

kelleltki saadud suuline või kirjalik nõusolek millekski

kelleltki saadud suuline või kirjalik nõusolek millegi tegemiseks

antakse järjekorras ühelt andmejaamalt teisele, et osutada parajasti edastusmeediumi valitsevat jaama


lubadus

väide, kinnitus, et selle esitaja midagi teeb, teatud viisil toimib vms

see, kui sa ütled, et sa kindlasti midagi teed või ei tee

kindel lubamine midagi teha, teat. viisil toimida vm.


lubama

millegi tegemiseks või toimumiseks nõusolekut, luba andma

millegi tegemist v. toimumist heaks kiitma, selleks luba andma, sellega nõustuma, seda mitte takistama


lubamatu

selline, mis pole lubatud või mis pole vastuvõetav, sallitav


lubatu

see, mis on lubatud või sallitav
suurim lubatud määr, kiirus vms


lubi

lubjakivi kuumutamisel saadav vees vähe lahustuv valge aine, mida kasutatakse ehitusmaterjalina

lubjakivi kuumutamisel saadav vees vähe lahustuv valge aine.


lubikoda

tigude vm limuste, ka mõne ainurakse looma pehmet keha ümbritsev lubiainest moodustis

limuste ja kambriliste keha ümbritsev lubiainest moodustis (EKSS)


lubiraig

teatud nahaseene tekitatud nahahaigus, millega kaasneb sõlmekeste ja korpade moodustumine nahal

hallitusseente poolt tekitatud nakkushaigust, millega kaasneb sõlmekeste ning korpade moodustumine nahal


lubiskelett

peamiselt lubiainest koosnev välisskelett (nt korallidel, sammalloomadel)


lubivalge

erakordselt, väga valge, ebaloomulikult valge


lubjaahi

(endisajal:) põletamiseks määratud lubjakividest üles laotud ahjutaoline moodustis


lubjalembene

(taimede kohta:) kasvupinnasena lubjarikast mulda eelistav


lubjapõletamine

lubjakivi tugev kuumutamine kustutamata lubja saamiseks


lubjarikas

(pinnase, vee kohta:) palju lupja sisaldav


lubjastuma

sadestuvate kaltsiumisooladega kattuma või küllastuma

lubjaseks, lubjarikka(ma)ks muutuma;  med.  sadestuvate kaltsiumisooladega kattuma v. küllastuma (EKSS)


lubrikant

kreem, geel vms, mida kasutatakse seksuaalvahekorra ajal limaskestade niisutamiseks ja hõõrdumise vähendamiseks


Lucifer

ristiusu pärimuses kuradi (langenud ingli, hilisema saatana) nimi


luda

endisaegne kiilja otsaga luust või puust tööriist, millega punuti viiske, märsse vm tohust ja niinest esemeid


ludiit

Inglise tööline, kes võttis osa 1811–1816 toimunud töölisrahutustest, mille käigus rünnati vabrikuid ja lõhuti masinaid, kuna neid peeti tööpuuduse põhjuseks


ludistama

matsutades või imedes sööma, jooma või niisama lutsutama

süües või juues endale toitu peale puistama


ludri

laisavõitu, tööst kõrvale hiiliv, mitte vastutustundlik inimene (hrl mehe kohta)


ludus

lamavalt, siledalt vastu aluspinda, keha või pead ligi asendis


ludusse

lamavalt, siledalt vastu aluspinda, keha või pead ligi asendisse


lugeja

raamatuid, teatud ajalehte vms regulaarselt lugev inimene


lugejakaart

dokument, mis annab õiguse kasutada raamatukogu teenuseid


lugejapilet

plastkaart, mis annab õiguse kasutada raamatukogu teenuseid (EKSS)


lugema

kirjalikku teksti sõnahaaval jälgima ja sõnu ning lauseid tõlgendades selle tähendust tajuma

kirjalikku teksti suuliselt esitama (seda pilguga jälgides või päheõpitult)

mingit teksti vaatama ja sellest aru saama

võtma andmeid mäluseadmest andmekandjalt või muust allikast


lugematu

väga rohke, nii palju, et ei jõua kokku lugeda


lugemine

kirjutatud või trükitud teksti vaatamine ja mõistmine, selle häälikulises kõnes taastekitamine

mingit teksti vaatamine ja sellest aru saamine

see, mida antud momendil v. tulevikus loetakse


lugemismaterjal

see, mida loetakse (artiklid, raamatud vms)


lugemisoskus

võime kirjutatud või trükitud teksti häälikulises kõnes taastekitada ja mõista


lugemispala

lugemiseks mõeldud lühike lugu, ka katkend mingist pikemast teosest (nt õpikus)


lugemisväärne

selline, mida on mõtet lugeda
hea, teatava väärtusega


luger

käeshoitav ekraaniga seade e-raamatute lugemiseks

automaatseade informatsiooni sisestamiseks andmekandjalt


lugija

baptisti, vennastekoguduse vm uskkonna jutlustaja


lugu

juhtunud asi või omavahel seotud sündmuste kogum (ka suulises või kirjalikus esituses)

jutt millegi kohta, mis on päriselt toimunud või välja mõeldud


lugupeetav

viisakas pöördumissõna, mida kasutatakse nt kirja või esinemist alustades

sõna, mida kasutame, kui pöördume kellegi poole viisakalt, näiteks kirjas või avalikul üritusel


lugu pidama

kedagi või midagi kõrgelt hindama, kellessegi austusega suhtuma


lugupidamatu

selline, kel puudub austus kellegi või millegi vastu

selline, milles väljendub austuse puudumine


lugupidamine

austav suhtumine kellessegi või millessegi, kellegi või millegi kõrgelt hindamine

austav suhtumine, kellegi või millegi kõrgelt hindamine


lugupidav

kellegi või millegi vastu austust ilmutav või väljendav


luhaniit

suurvee ajal üleujutatav rohttaimedega ala jõeorus või järve kaldal


luht

suurvee ajal üleujutatav ala oru lammil, jõe v. järve kaldal


luhta ajama

midagi ära rikkuma, (tahtlikult) millegi ebaõnnestumist põhjustama

(hrl spordis:) ebaõnnestuma, soodsat võimalust mitte kasutama


luhta jooksma

(toimingu, ettevõtmise vms kohta:) mittetulemuslikuks osutuma, minema nii, nagu polnud plaanitud

kui miski <eki-highlight>ebaõnnestub</eki-highlight>, siis see läheb halvasti, mitte nii, nagu sa lootsid või plaanisid


luhva

prostituut, lõbunaine
paheliste elukommetega, liiderlik naine


luhvt

maakera ümbritsev gaaside segu, elutegevuseks vajaliku hapniku allikas

Maad ümbritsev gaaside segu, mida me hingame

(olemuselt, oskustelt, teadmistelt) tühine isik


luhvtitama

(raha raiskamise, hoogsa kulutamise kohta)


luide

tuule toimel moodustunud liivakuhjatis tuiskliivaaladel (nt kõrbes, rannikul)

tuule toimel moodustunud püsivasuunaline liivakuhjatis tuiskliiva-aladel (näit. kõrbes, rannikul)


luider

vähese lihaga luudel, halvas toitumuses, väga kõhn


luik

õõnestatud puuoksast valmistatud või puukoorest keeratud ilma sõrmeavadeta kooniline toru, endisaja karjaste puhutav mänguriist


luikama

heledalt ja valjusti hüüdma, heledat valjut häält tegema

(karjapasuna, sarve moodi) valjusti hüüdma


luilutama

tasa vaikselt laulma, laulvalt häälitsema


luine

(inimese, tema kehaosa kohta:) hirmuäratavalt kondine, väga kõhn


luiskama

fantaseerima, väljamõeldut rääkima
valetama
luisuga teritama (EKSS)


luituma

esialgset värvi või värsket välimust minetama, tuhmimaks minema, hrl päikese, ereda valguse mõjul


lukk

kindla ainusobiva vahendiga (võtmega, magnetkaardiga, koodi sisestamisega vm) avatav ukse, kohvri vm sulgur

selline sõiduki ärandamist takistav vahend

metallist vahend, mis sulgeb ukse või värava nii, et selle avamiseks on võtit vaja

juurdepääsu ressursile tõkestav turva- või koordineerimisvahend


lukksepp

oskustööline, kes on spetsialiseerunud lihtsamate metallist esemete (nt masinadetailide, tööriistade, võtmete) valmistamisele ja/või hooldamisele

inimene, kelle töö on lihtsamaid metallist esemeid teha ja hooldada


lukkum

metallist sulgur endisaegse raamatu kaante eesservade küljes


lukkus

lukuga suletud, lukustatud olekus
luku abil suletud olema


luksatama

järsku, korraks luksuma või kõõksuvat heli andma


luksuma

vahelihase kramplike kokkutõmmetega kaasnevalt järsult ning iseloomulike kõõksatustena sisse hingama


luksus

suure mugavuse, elegantsi, toreduse ja sageli kallihinnalisusega iseloomustatav olukord

tavalist elustandardit ületavad tinguimused


luksusejanu

himu luksusesemete ja pillava elustiili järele


luksuslik

suure mugavuse, elegantsi, toreduse ja hrl kallihinnalisusega iseloomustatav


luksusvilla

väga palju maksev uhke eramu (hrl glamuurses piirkonnas)


lukuaugukirurgia

(laparoskoopilise kirurgia kohta, mille puhul spetsiaalsed instrumendid viiakse kõhuõõnde läbi väikeste avauste)


lukulluslik

külluslik, rohke ja hea valikuga (hrl söömaaja, söömingu kohta)


lukum

tihke marmelaaditaoline, tuhksuhkruga üle puistatud Türgist pärinev maiustus


lukus

lukuga suletud, lukustatud olekus
luku abil suletud olema
piltlik väljend: kinnisena, suletuna


lukustama

luku vm vahendi abil kinni, suletud olekusse panema (sissepääsu või kasutamise tõkestamiseks)

lukku panema, luku abil, lukuga sulgema (EKSS)


lukusti

teatud kinnitusdetail
lukustav, sulgev seadis


lukustus

lukustamine, selleks kasutatav süsteem või mehhanism


lulla

mingi väike hrl uudne asi või detail, mingi masinavärgi osa, (naljakas) asjake või seade


lulli lööma

laisklema, muretut ja lõbusat elu elama
lõbusalt aega veetma


lumbaago

ootamatu äge valu (eriti selja- või nimmevalu)


lumefrees

ees lükatav mootoriga lumekõrvaldusmasin, mis viskab eemaldatava lume kaarega laiali


lumehang

tuulest kokku keerutatud, kokkutuisanud lume kuhjatis


lumeinimene

oletatav ürginimeselaadne karvane olend, keda arvatakse elavat nt Himaalaja mäestikus, Pamiiris ja mujal


lumekate

lumesadudest tekkinud lumekiht maapinnal või jääl


lumeking

jalanõu alla kinnitatav lai (võre)tald lumel liikumiseks


lumekruubid

sademed, mis langevad maapinnale ümmarguste või koonusekujuliste suhteliselt suure läbimõõduga lumekuulikestena


lumelauatama

jalgade külge kinnitatud lumelauaga sõitma mööda lumist mäenõlva


lumelaudur

lumelauaga sõitja; lumelauasõitu harrastav sportlane (EKSS)


lumeleopard

Aasia kõrgmäestikes elutsev suur kaslane


lumelopp

pooleldi sulanud, vesine lumi (hrl teedel, tänavatel)


lumelõoke

Eestis läbirändajana ning talvitujana tuntud valge alapoolega tundralind


lumemees

lumest tehtud kuju, mis meenutab inimest


lumepall hakkab veerema

(tühisest asjast suureks probleemiks muutumise kohta)


lumepuhur

masin, mis teeb rajad ja teed lumest puhtaks


lumeredel

lippidest naelutatud kilp tuisklume tõkestamiseks (EKSS)


lumerohke

rikkaliku lumesademete ning paksu lumikattega


lumeroos

varakevadel õitsev suurte õite ja nahkjate lehtedega mürgine aiataim

(Helleborus) umbes 20 liigiga madalate mitmeaastaste mürgiste rohttaimede perekond, mis kuulub tulikaliste sugukonda ja mille õite värvus varieerub rohekas-valgest kuni purpurseni


lumerõngas

suur kummirõngas lumest renni mööda või mäest allasõitmiseks

suur kummirõngas lumest renni mööda allasõitmiseks


lumerõngasõit

suure kummirõngaga ehk lumerõngaga lumest renni mööda allasõitmine


lumerääts

jalanõu alla kinnitatav lai (võre)tald lumel liikumiseks


lumesadu

lume langemine pilvedest
see, kui lumi pilvedest langeb


lumeskulptuur

lumeplokist vormitud dekoratiivne ja monumentaalne skulptuur


lumetee

reega või saaniga sõitmiseks sobiva lumikattega tee


lumetu

selline, kus lund sajab väga vähe või ei saja üldse


lumetuisk

ilmastikunähtus, mida iseloomustab lahtise või sadava lume edasikandumine tuule mõjul

nähtus, kus tuul kannab sadavat lund kiiresti edasi


lumi

peamiselt talvel pilvedest langevad pehmed valged helbed, mis koosnevad jääkristallidest

külmunud vee pehmed valged tükid, mis langevad taevast külma ilmaga

jääkristallidest v. nende kogumitest koosnevad tahked sademed


lumikate

lumesadudest tekkinud lumekiht maapinnal või jääl


luminaal

ravim, mida tarvitatakse uinutina ja langetõvehaigetel krambivastase vahendina


lumine

lumega kaetud, lumekihi all või lumega koos olev


lumivalge

kirkalt, eredalt valge või hele, puhtusest sädeleva lume värvi


Lumivalgeke

muinasjututegelane, kaunis tütarlaps, keda võõrasema tema ilu pärast kadestab ning surmata tahab


lumm

meeli kütkestav vägi, seletamatult kaasakiskuv mõju


lummama

kellegi meeli kütkestama, meeldivuse või eripäraga ülimalt kellegi huvi, tähelepanu ligi tõmbama või kinni hoidma

(ära) nõiduma, meeli segama; vaimustusse viima, väga kaasa kiskuma, kõike muud unustama panema


lummav

meeldivuse või eripäraga kütkestav, oma lummusesse haarav, väga kaunis või meeldiv


lummuslik

irreaalsena mõjuv, sellisena lummav
nõiduslik


lummutis

(surnu) vaim vm silme ette ilmuv viirastuslik kuju


lumpenproletariaat

hrl kapitalistliku ühiskonna põhjakiht (hulkurid, kerjused, vargad)


luna

lunastamisel, nt vangistusest, perekonnast vm vabaksostmisel makstav rahasumma vm varandus

(hrl. postisaadetiste puhul:) tasumise viis, mille puhul adressaat saab saadetise kätte pärast sellele märgitud summa tasumist


lunaatik

osalise une seisundis olev inimene, kes käib ja tegutseb lahtisilmi, kuid tajub ümbritsevat piiratult ja hiljem oma tegevust ei mäleta


lunamaks

postisaadetise kättetoimetamisel saajalt sisse nõutav saatja määratud rahasumma


Lunastaja

Jeesus Kristus kui õnnistuse ja õndsuse tooja ning inimeste lunastaja pattudest


lunastama

välja maksma või (nt võlasummat) tagasi maksma


lunastus

pääsemine, vabanemine patuolukorrast, kurjast (hrl ristiusu kontekstis)

vabanemine kehtivast maailmakorrast ja seda valitsevatest kurjadest jõududest jumalikku päritolu lunastaja kaudu (EKSS)


lunatism

osalise une seisund, mille puhul (haige) inimene käib ja tegutseb lahtisilmi, kuid tajub ümbritsevat piiratult ja hiljem oma tegevust ei mäleta


lunima

pealekäivalt midagi saada tahtma, intensiivselt paluma


lunn

kõrge punase nokaga, ülalt must, alt valge merelind (EKSS)


lupard

(iseloomutu, tahtejõuetu inimese kohta, ka allakäinud inimese, lurjuse kohta)

iseloomutu, tahtejõuetu v. närune, allakäinud inimene


lupiin

hrl lillakate või roosakate õiekobaratega kõrge rohttaim, tuntud ka haljasväetisena, sööda- ja ilutaimena


lupjuma

sadestuvate kaltsiumisooladega kattuma või küllastuma


lups

annab edasi vette kukkumise, pudelilt korgi tulemise vms heli

heli jäljendav sõna, mis annab edasi millegi vaikse kukkumise


lupsama

kiiresti ning kergelt (kuhugi sisse, kusagilt välja või ära) minema


lurin

vedelikku, takistavaid vedelikuosi läbiva õhuvoolu heli


lurisema

vedelat ainet läbiva õhuvoolu heli kuuldavale laskma

lurinat kuuldavale laskma; lurinana kuulduma (EKSS)


lurjus

autu, nurjatult, sündsusetult, sageli ka seadusvastaselt toimiv inimene.


lurr

lahja vesine jook või toit
lahja, vesine toit v. jook


lurts

annab edasi väljapurskuva või sissetõmmatava vedela, püdela aine liikumise heli

helijäljenduslik sõna, mis annab edasi äkki väljapurskuva või sissetõmmatava vedeliku tekitatud heli


lurtsatama

vedela, püdela aine ühekordsel (takistatud) liikumisel tekkivat heli kuuldavale laskma

lurts(ti) tegema; lurtsuga liikuma v. liigutama


luru

laisk, ettevõtlikkuseta või oskamatu, saamatu inimene


lusikakook

lusikatäiena pannile tõstetud tainast küpsetatud väike pannkook

lusikatäiena pannile tõstetud taignast väike pannkook (EKSS)


lusikanuga

kõvera otsaga lühike nuga millegi voolimiseks või õõnestamiseks


lust

heameel, tahe midagi teha, sellest rõõmu tunda


lustakas

lõbus ja naljakas
lõbusa ja vallatu olekuga


luste

umbrohuna kasvav või söödaks kasvatatav kõrreline rohttaim

kõrreline umbrohi v. heintaim  (Bromus)(EKSS)


lustikummut

(naljatamisi muusikakeskuse, teleri, raadio vms kohta)


lustima

lõbusalt aega veetma, lõbustusi nautima, meelt lahutama


lustipidu

lõbus pidu, lustlik oleng
lõbutsemine, pidutsemine


lustisõit

meelelahutuslik (lühem) reis mingi sõiduvahendiga ringi sõites (nt laevaga, autoga)


lustmäng

lõbusa sisu ja õnneliku lõpuga film või näidend, mis on mõeldud publikut naerutama


luteetsium

pehme hõbevalge metall, omadustelt haruldane muldmetall (lantanoid), keemiline element järjenumbriga 71


luteri usk

16. sajandil Martin Lutheri algatatud usupuhastuse tulemusel tekkinud protestantlik usuvool, mis rõhutab usutõdede allikana piibliteksti ja isiklikku usku


luteriusuline

luteri usu ja kirikuga või luterlastega seotud


luterlus

Martin Lutheri rajatud kristlik protestantlik usutunnistus


lutikas

inimelamuis elav ja inimverest toituv lameda kehaga tiivutu parasiitputukas

väike lameda kehaga ja ilma tiibadeta putukas, kes elab elamutes ja toitub inimeste verest

hrl. voodilutika, harvem ka muude lutikaliste kohta


lutipudel

lutiga pudel imiku toitmiseks ning jootmiseks


Lutsifer

ristiusu pärimuses kuradi (langenud ingli, hilisema saatana) nimi


lutsima

(kuuldavalt) imema või suuga imemisliigutusi tegema


lutt

kummist vms materjalist vahend, mida imik imeb toidukordade vahepeal

kummist vahend, mida v. mille läbi imik imeb.


lutusarv

looma, peamiselt soku sarvest valmistatud sõrmeavadega rahvapill

(sarvest) karjapasun (ka rahvapillina) (EKSS)


luu

inimese ja selgroogsete tugisüsteemi (skeleti) kõva valkjas üksikosa

üks valgetest kõvadest osadest inimese või looma keha sees


luudensitomeeter

röntgenikiirtel töötav seade luukoe mineraalse tiheduse mõõtmiseks


luudensitomeetria

luukoe mineraalse tiheduse mõõtmine madala kiirgustasemega röntgenikiirte abil (nt osteoporoosi ehk luuhõrenemise diagnoosimiseks)


luuderohi

tumeroheliste nahkjate lehtedega igihaljas ronitaim, Eestis ilutaim või jäänuk läänesaartel


luud ja kondid

inimese (või looma) luud ja liigesed
(jäsemete, ka kogu keha kohta)


luues

teatud bakteri tekitatud suguhaigus, mis võib kanduda ka emalt lootele


luuhari

lõualuu osi, luu väljaulatuv osa, millele kinnituvad pehmed koed


luuhõrenemine

luukoe hõrenemine, mille korral luud muutuvad hapraks ja murduvad kergesti


luuird

peamiselt luuüdipõletiku tagajärjel tekkinud surnud, vereringeta luupiirkond või luuosa


Luuka evangeelium

üks neljast Piibli Uue Testamendi raamatust, mis räägivad Jeesuse elust ja tegevusest


luukama

ühe jala lühiduse, valulisuse vm tõttu teis(t)ele tugevamini toetudes käima

kui sa <eki-highlight>lonkad</eki-highlight>, siis sul on raske kõndida, kuna su üks jalg on vigastatud


luukamber

ehitis või ruum, kus säilitatakse inimluid


luukarits

väike tumedavärviline ogadega mageveekala


luukasvis

hrl liigeses moodustunud väike teravatipuline luu väljakasve, mis võib põhjustada valu


luukere

luustik, skelett (ka tervikliku esemena, õppevahendina)


luukpära

majandusvedudeks sobiva mahuka tagaosaga sõiduauto


luukude

luid moodustav kõva ja elastne mineraalainerikas sidekude

side-tugikude, mis koosneb luurakkudest ja nende vahele jäävast mineraalainerikkast rakuvaheainest. Põhiliselt on selles kaltsiumi-, fosfori- ja magneesiumiühendid


luul

veendumus, mis ei vasta tegelikkusele ega allu loogilisele kriitikale (haigusliku nähtusena)

haiguslik kujutlus, tegelikkusele mittevastav veendumuslik mõte


luule

kirjanduse osa, millele on iseloomulik teksti eriline liigendus ning rütmil ja rõhkudel rajanev ülesehitus

(salapärane) võlu, romantika, hingestatud tunnetus


luuleand

võimekus luuletusi kirjutada, luulet luua


luulehobu

tiivuline hobune lennuka kujutluse, (luuletaja) inspiratsiooni ja loomepuhangu sümbolina


luulekunst

luule, luuletamine kui sõnakunst, loov kirjanduslik väljendusviis, poeesia

luuleteoste ehitust, stiili, kompositsiooni ja rütmivõtteid käsitlev teooria, poeetika


luuleline

(väljenduslaadi, kujundite, sõnakasutuse kohta:) luulele iseloomulik, luule valdkonda kuuluv


luulemeister

meisterlik luuletaja
meisterlik luuletaja (EKSS)


luulendama

luule vahenditega kujutama, luulevormi panema


luulerida

luuleteose rütmiline üksus (hrl rida), mis on värsimõõdu ja mõtte poolest suhteline tervik


luuletaja

luuletuste looja, luuletusi kirjutav kirjanik


luuletama

luuletust või luuletusi kirjutama, värsse looma


luuletus

kirjandusteos, mis rajaneb värsskõnel, rütmil (ja riimil), koosnedes hrl ühest või mitmest salmist (ehk stroofist)

väiksem kirjutatud teos, kus sõnad on paigutatud ridadesse, mille lõpus võib olla korduvaid häälikuid


luu minu luust ja liha minu lihast

(kellegagi veresuguluses või lahutamatult seotud olemise kohta)


luumurd

luu terviklikkuse katkemises seisnev luuvigastus, luu murdumine või murrukoht


luumõhn

luumurru murrupindade vahele kasvav ja neid ühendav sidekude, millest tasapisi areneb kõhr- ja luukude


luunokk

väljaulatuv osa kandluul, mis tekib talla all asuva sidekirme põletiku tõttu


luuoga

hrl liigeses moodustunud väike teravatipuline luu väljakasve, mis võib põhjustada valu


luup

lihtne optikariist, mis annab esemeist suurendatud kujutise

lihtne optikariist, mis annab vaadeldavast esemest näilise suurendatud kujutise (EKSS)


luupainaja

uskumuse kohaselt öösiti magajat rõhumas või tallamas käiv üleloomulik olend

unes esinev rõhumis-, ahistustunne, mis tekitab kujutluse, nagu rõhuks v. tallaks mingi olend magajat


luupainajalik

rõhuv, painajalik, ängistav, ebareaalsena mõjuv


luupehmumus

haiguslik luukoe pehmenemine, mis tekib D-vitamiini, kaltsiumi või fosfori vaegusest


luupeks

luukühm(ud) jalal hüppeliigese külgedel
jala vastav piirkond


luupus

kogu organismi haarav põletikuline sidekoe- ja veresoonte haigus, mida põhjustab immuunsüsteemi häire

põletikuline autoimmuunne multisüsteemne haigus, mis võib kahjustada kõiki kudesid


luuraja

isik, kes kogub ja edastab salajast informatsiooni (eriti riigisaladusi ja ärisaladusi) välisriigile või võistlevale osapoolele


luurama

(ise märkamatuks jääda püüdes) kedagi või midagi (usaldamatult) jälgima, varitsema, kellelgi või millelgi silma peal hoidma


luure

informatsiooni hankimine, hrl kedagi või midagi (varjatult) jälgides

salajase või raskesti kättesaadava teabe hankimine (nt välisriigi olukorra või sõja ajal vastase väeosade paiknemise kohta)

luuramisega tegelev organisatsioon, ametkond (EKSS)


luureohvitser

luureülesandeid täitev ohvitser, kelle ülesanne on koguda varjatult salastatud informatsiooni välisriikides või juhendada värvatud agente ehk spioone


luuseeme

luuviljalise taime seeme koos seda ümbritseva kõva puitunud sisekestaga


luusima

sihitult, kiirustamata ringi käima (nt midagi oodates, passides)


luuslanki lööma

aega mõnusalt veetma ilma tööd tegemata, logelema


luustik

luude kogum inimese või looma kehas (või kehaosas)


luust ja lihast

(hrl inimese kohta:) päriselt olemasolev, ehtne, elus


luust ja lihast läbi käima

(helide, häälte kohta:) teravalt, valjusti kõlama, sellisena ebameeldivalt või ehmatavalt mõjuma


luuvalu

(luudes või liigestes esineva valu kohta)


luuvili

hrl üheseemneline vili, milles seemet ümbritseb puitunud sisekest

üheseemneline vili, milles seemet ümbritseb puitunud sisekest, luu ehk kivi


luuvurr

vanaaja laste mänguasi: nööri abil pöörlema tõmmatav sea sääreluu (tehti vastlapäeval)


luuüdi

luuõõsi täitev pehme kude (peamiselt vereloomekude)


luuüdipõletik

luuüdi, luukudet ja luuümbrist kahjustav põletik, mida tekitavad bakterid


luuümbris

luid kattev õhuke ja elastne sidekoest kest, millel on oluline osa luu kasvamises paksuse suunas ja taastumises

luud ümbritseb õhuke tugev sidekoeline kile


luuümbrisepõletik

luud ümbritseva sidekoelise kesta põletik


Lv

sünteetiline keemiline element järjenumbriga 116


lõa otsas

olukorras, kus tuleb kellelegi alluda, kuuletuda, alistuda


lõbu

millestki sugenev heameeletunne, rõõm millestki

(meeleline) mõnu(tunne), nauding, heameeletunne


lõbuhimu

kange tahtmine meelt lahutada, lõbutseda


lõbulinnuke

(kergete elukommetega naisterahva, ka prostituudi kohta)


lõbumaja

maja, kus saadakse oma seksuaalseid tarbeid rahuldada (EKSS)


lõbunaine

tasu eest meestega seksuaalvahekorda astuv naine


lõbupoiss

end seksuaalseks kasutamiseks müüv poiss või mees


lõbureis

ilma tööülesandeta, oma lõbuks, meelelahutuseks reisimine


lõbus

heatujuline ja palju naerev, head naerutuju tekitav või seda väljendav


lõbustama

(hrl. kedagi) lõbusa(ma)ks tegema (näit. meelelahutust pakkudes)


lõbustus

lõbus meelelahutusüritus (nt etendus, pidu vm seiklus)

lõbus meelelahutus (etenduste, pidude jne. kohta)


lõbustuspark

maa-ala karussellidega, mängu-lasketiirudega ja muude atraktsioonidega

koht, kus saab mitmesuguseid lõbusaid mänge mängida ja põnevate masinatega sõita

maa-ala, asutus karussellidega, mängu-lasketiirudega jm lõbustustega (EKSS)


lõbusõit

meelelahutuslik (lühem) reis mingi sõiduvahendiga ringi sõites (nt laevaga, autoga)


lõbutsema

lõbusalt aega veetma, lõbustusi nautima, meelt lahutama


lõdisema

(hrl inimese kohta:) tugevasti nt külmast värisema


lõdva kummiga

võõrastega valimatult, kergesti seksuaalvahekorda astuv, paljudega seksiv (sagedamini naise kohta)


lõdvenema

füüsiliselt tõmbelt, survelt vähemaks muutuma, füüsilisest pingest vabanema


lõdvestama

(hrl. inimese kohta:) pingest vabastama, pinget vähendama, lõdv(em)aks muutma (EKSS)


lõdvestuma

lõdvenema, lõdvaks muutuma; pingest vabanema


lõdvik

painduvast materjalist toru hrl vedeliku või gaasi teisaldamiseks


lõgismadu

mürkmadu, kellel on saba tipus lõgisevad nahkrõngad

iseloomulikuks omaduseks on 'lõgisti' saba otsas, leidub Lõuna-Ameerikas


lõhe

jõgedes kudev maitsva roosa lihaga põhjapoolsete merede kala

teatud roosa lihaga kala, kes elab meredes ja jõgedes

jõgedes kudev maitsva roosa lihaga põhjapoolsete merede siirdekala


lõhenema

(ühiskonnaga ühenduses:) teatavat tervikut, ühtsust kaotama, seesmiselt lahku või lõhki minema


lõhenevus

kristallide ja mineraalide omadus lõheneda piki murdepinda (siledalt või ebatasaselt)


lõhestama

(ühiskonnaga ühenduses:) teatavat tervikut, ühtsust lagundama, lahku või lõhki ajama, teatud inimrühmi omavahel lahutama

lõhki ajama, käristama v. lööma; lõhesid, pragusid, sügavat haava vms. tekitama (EKSS)


lõhestuma

lõhki minema; lõheliseks, praguliseks muutuma


lõhevus

kristalliliste mineraalide omadus jaguneda kristallograafilisi pindu mööda õhukesteks plaadikesteks


lõhis

kahekorra painutatud poolümarast traadist detail, hrl mutri lahtituleku vältimiseks


lõhkama

lõhkeainega purustama
(miini, pommi) lõhkema panema


lõhkamistöö

lõhkeainet rakendades sooritatav töö (nt kaevanduses, lammutustöödel)


lõhkejõud

pommi vm lõhkemisel tekkiv purustav, hävitav jõud


lõhkekeha

lõhkelaengu toimel plahvatav keha (nt mürsk, pomm, miin)


lõhkekuul

tabamisel lõhkev kuul, mis tekitab suuri ja raskesti ravitavaid haavu


lõhki

sellisesse seisundisse või sellises seisundis, et on tekkinud lõhe, pragu, auk, rebend vms


lõhkuma

katki tegema või katki minekut põhjustama, koost lahutama

pikuti pooleks või tükkideks lööma (kirve vm terariistaga)


lõhkumiskirves

pikema varre ja järsult laieneva teraga kirves puulõhkumiseks


lõhmus

südajate lehtede ning kollakate lõhnavate õitega tugevakasvuline puu

suur puu, mille kollastest õitest tehakse teed


lõhn

paljude ainete omadus, mida tunneb nina kaudu (haistmisaistinguna)


lõhnaaine

aine, mida kasutatakse millelegi hea lõhna andmiseks, eriti parfümeerias, kosmeetika-, seebi- ja toiduainetööstuses

meeldiva lõhnaga orgaaniline aine; aine, mida kasut. millelegi hea lõhna andmiseks, eriti parfümeerias, kosmeetika-, seebi- ja toiduainetööstuses


lõhnalamp

aroomi levitav lamp, mille ülaosas on aroomiõli sisaldava veega kausike, alaosas aga madal küünal, mis põledes vee ja õli segu soojendab


lõhnama

(mingisugust) lõhna levitama, (mingi) lõhnaga olema

millegi jooni, tunnuseid omama, midagi meenutama, millegi võimalikkusele viitama


lõhnapilv

(õhus hõljuva parfüümi, lille- vm lõhna kohta)


lõhnaravi

alternatiivmeditsiini ravimeetod, mis põhineb taimsete õlide ja ekstraktide lõhna toimel


lõhnastama

lõhnaainetega või neid sisaldavate toodetega healõhnaliseks muutma

lõhnaainetega v. neid sisaldavate toodetega healõhnaliseks muutma.


lõhnaõli

hrl lilledest ja vürtsidest saadud eeterlikest õlidest ja lisaainetest valmistatud lõhnav vedelik, mida kasutatakse keha lõhnastamiseks

vedelik, mida sa oma kehale paned, et sa hästi lõhnaks


lõhn ninas

(millestki kuulmise, millegi kohta teadete, andmete, aimu saamise kohta)


lõhverdama

häälekalt, naerdes lobisema, lõõpima või latrama


lõhverdis

sõnaohter, väga jutukas inimene, kes sageli räägib tühjast-tähjast


lõige

lõikamine, selle tulemus (sisselõige, sälk vms)

löök, kus reketiga tõmmatakse palli alt läbi


lõigustusrakk

munaraku korduval jagunemisel tekkiv rakk


lõik

mingist toiduainest lõigatud lapik tükk või sektorina eraldatud osa

mingist toiduainest lõigatud lame (ja õhuke) tükk

kahe punkti (sirglõigu otspunktide) vaheline osa (otspunktid kaasa arvatud) (EKSS)


lõikama

millestki lõike, tükke eraldama (terariistaga), nii midagi (vajalikku vormi andes) lühemaks, osadeks tegema

sälku, täket, haava tekitama (terava esemega)

noa, kääride või muu terava esemega midagi osadeks või katki tegema


lõikav

(aistingu, tunde kohta:) terav, häirivalt intensiivne


lõika või noaga

lauses väljendatud omadust tugevdav ütlus


lõikehammas

üks eesmistest terava lõikeservaga peitlikujulistest hammastest, millega toitu hammustatakse

üks eesmistest terava lõikeservaga hammastest, millega toitu hammustatakse


lõikeleht

paberpioognale trükitud lõiked, mille järgi saab riideid õmmelda (varem moe- või naisteajakirja, nüüd nt käsitööajakirja lisana)


lõikeriist

lõikamiseks, lõiketöötluseks kasutatav tööriist (nt käärid, frees)


lõiketera

tööriista, külmrelva lõikav osa
ühe lõikeelemendiga lõikeriist


lõikuma

(nagu) lõigates millessegi (v. millestki läbi) tungima


lõikur

lõikamiseks, lõiketöötluseks kasutatav tööriist; teraga varustatud tööriist või relv (EKSS)


lõikuskuu

aasta 8. kuu, põhjapoolkeral kolmas suvekuu


lõikuslaud

reguleeritav erilaud kirurgilisteks operatsioonideks

laud, millel patsient lebab operatsiooni ajal


lõikustöö

(lõikamise, nt viljalõikuse või okste kärpimise kohta)


lõim

teises protsessis asuv ja tema ressursse kasutav protsess


lõimelõng

lõng, mis suundub piki kangast, koeservaga rööbiti


lõimepoom

pikk rõhtpuu kangastelgede tagaosas, mille ümber on aetud lõim


lõimetishooldus

(kaladel, putukatel, lindudel vm:) järglaste eest hoolitsemine alates munaraku viljastamise hetkest kuni poegade iseseisvumiseni


lõimetusaeg

aeg nakkuse saamisest esimeste haigustunnuste ilmumiseni


lõimima

kedagi või midagi omavahel liitma või (ühte süsteemi) ühendama, osadest tervikut moodustama


lõimimine

ühe rahvusrühma liitmine teiste sama ühiskonna rahvusrühmadega


lõiming

riikide, õppeainete vms kooskõla moodustumine ühtse eesmärgi nimel


lõimuma

kellegagi või millegagi liituma või (ühte süsteemi või keskkonda) ühinema, osadest tervikuks ühinema või sulanduma


lõimumine

ühe rahvusrühma ühinemine teiste sama ühiskonna rahvusrühmadega


lõit

vahend, mis võimaldab teabe levitamist ja inimestevahelist suhtlemist (nt seade, keel vm märgisüsteem)


lõiv

maks riigi- või kohtuorgani sooritatud tehingute eest


lõivu maksma

milleski järeleandmisi tegema, millestki teataval määral loobuma


lõke

leegitsedes põlev hrl väiksem kogus puid, hagu ja muud põlevat materjali

(hrl. väljas) leegitsedes põlev suhteliselt väike kogus puid, hagu jm. põlevat materjali


lõkendama

punetades, punasena (vm eredates värvitoonides) õhetama või särama


lõkerdama

heledalt, kõlavalt naerma, naeru lagistama; (selliselt naerdes, naeruhäälel) rääkima (EKSS)


lõkkele lööma

(tundmuste vms kohta:) ägedaks minema, ägedalt avalduma


lõkkele puhuma

(ärritavalt mõjudes) midagi tekitama või õhutama, suureks paisutama


lõks

hrl vedruga või langeva uksega (lõksatusega kinnilangev) püünis (eriti näriliste püüdmiseks)

vedruga v. klambritaoline kinnitus- v. sulgemisvahend (EKSS)


lõksti

annab edasi järsku lühikest (metalset) heli, lõksatust


lõksu langema

kavaluse, pettuse vm osava manöövri ohvriks sattuma

olukorda sattuma, kust pole enam väljapääsu


lõmm

puuhalg laastude või peergude kiskumiseks, ka kütteks


lõmpsima

nalja viskama, kellegi kallal aasima, lobajuttu ajama


lõmpsti

annab edasi suutäie häälekat hammustamist või allaneelamist


lõnksuma

logisevalt, lõdvalt edasi-tagasi liikuma


lõo

lennul kõlavalt laulev hrl pruunikirju avamaastike lind

teatud väike pruun lind, kes laulab kõvasti ja kaua


lõoke

lennul kõlavalt laulev enamasti pruunikirju avamaastike lind


lõosilm

väikeste siniste või roosade õitega suvelill


lõpetaja

mingis õppeasutuses õpingutega või teatud õpinguastmega lõpuni jõudnud isik

inimene, kes lõpetab õpingud koolis või ülikoolis


lõpetama

mingi töö või tegevuse viimast järku, lõpuosa sooritama

mingit tegevust lõpuni viima (või katkestama)


lõpetanu

teatud õppeasutuse lõpetanud, teatud õpingute astmega lõpuni jõudnud isik

mingi tegevuse, hrl. teat. õppeasutuse lõpetanud isik (EKSS)


lõpetis

mingi suurema töö lõpetamise puhul pakutav söök-jook


lõplik

kehtima jääv, mitte enam muudetav või parandatav


lõpmatu

ilma lõputa, selline, mille lõppu pole näha või mille piir ei ole saavutatav


lõpmatult

(ajalist) lõppu saamata, lõpmatuseni, üha jätkuvalt


lõpmatus

lõpmatu-olek või omadus olla lõpmatu
lõputus, piiritus, lakkamatus


lõpmatuseni

üha jätkuvalt, lõputul hulgal, väga kaua või palju

(AEG) kogu aeg kestvana, lõputult jätkuvana


lõpmik

kiriku kooriruumi idapoolne, hrl hulknurkne lõpuosa

kiriku kooriruumi otsmine, otsaseinast eenduv osa


lõpp

ajaline või ruumiline piir, mis katkestab millegi kestmise või ulatuse, kus miski saab läbi või otsa

aeg, kui miski läbi saab, enam edasi ei kesta

mingi sündmuse, perioodi või tegevuse viimane osa

otsasaamine tarvitamise, kulutamise tõttu; viimane alles olev osa


lõpparvet tegema

millegagi vahekordi, suhteid lõpetama, millelegi lõppu tegema


lõppeesmärk

lõplik eesmärk, see, mida mingi tegevusega täiel määral saavutada tahetakse


lõppema

sooritatuks, ammendatuks, lahenenuks saama

ajaliselt või ruumiliselt millegi lõpuks olema


lõppematu

selline, mis ei lõpe, ei saa otsa või kus ühele järgneb kohe teine samasugune


lõppjooks

mingi jooksuala viimane, võitjad selgitav jooks


lõppjärk

mingi protsessi või tegevuse viimane järk


lõppkuupäev

kuupäev, mil teatav periood, mingi tegevus lõpeb


lõpposa

osa, millega miski lõpeb, viimane osa
viimane osa, lõppu moodustav osa


lõpp-produkt

tootmise, keemilise reaktsiooni vms lõpptulemus


lõpp-punkt

koht, kus mingi teekond, liin vms kavakohaselt lõpeb


lõppsaldo

(raamatupidamises:) raha laekumiste ja väljamaksete lõppseis (pärast raha suurenemist või vähenemist)


lõppseade

arvutisüsteemiga ühendatud eraldiseisev sisend-väljundseade


lõppsiht

reisi, sõidu, kohaletoimetamise vms sihtkoht


lõpptoode

tootmisahela tulemusena valmiv, täielikult töödeldud, lõpetatud toode

toode, mis on sellisena mõeldud kasutamiseks ning mida ei müüda edasi millegi muu tootmiseks


lõppu peale tegema

midagi likvideerima, ära lõpetama või viimseni ära kasutama


lõppvaatus

(mingi sündmuse, protsessi lõpuosa, viimase osa kohta)


lõppvoor

(mingi konkursi) viimane voor, kus selgub võitja


lõppvõistlus

spordivõistluste viimane järk, kus selgub võitja

mingi võistluste sarja viimane võistlus, kus selgitatakse võitja

sportlaste v. võistkondade lõppvõistlus võitja selgitamiseks (EKSS)


lõpuaeg

(spordis:) kogu võistlusmaa läbimise aeg


lõpueksam

õppeasutuse lõpetamiseks sooritatav eksam


lõpukadu

(foneetikas, grammatikas:) hääliku(te) kadumine sõna lõpust keele ajaloolises arengus


lõpuks

kaua kestnud tegevuse või olukorra järel

tegelikult võttes, reaalsusele vastavalt suhtudes


lõpukuupäev

kuupäev, mil teatav periood, mingi tegevus lõpeb


lõpule jõudma

(mingi ajavahemiku, tegevuse, protsessi vms kohta:) lõppema, läbi või sooritatuks saama


lõpumüük

kauba soodushindadega müük (nt äri, kaupluse või lao likvideerimisel, enne remonti)

soodushindadega müük näit. kaupluse v. lao likvideerimisel, enne remonti vms (EKSS)


lõputu

selline, mis ei lõppe või mille lõppu pole näha, üha jätkuv või kestev

pole otsa ega äärt; pole piire ega lõppu


lõputult

(ajalist) lõppu saamata, lõpmatuseni, üha jätkuvalt


lõss

koore eraldamisel järele jääv rasvatu rõõsk piim


lõtvuma

füüsiliselt tõmbelt, survelt vähemaks muutuma, füüsilisest pingest vabanema


lõuaalune

alalõua all asuv kehapiirkond inimesel või loomal


lõuamees

hea jutuandega inimene, hea jutu- ja naljamees


lõuatõmbamine

jõuharjutus, mis seisneb enese võimlemiskangil rippes mitmekordses tõstmises asendini, kus lõug kangini ulatub


lõuatäis

(suur) suutäis (alkohoolset jooki või söödavat)


lõug

näo liikuv alaosa, eriti selle etteulatuv ots

vastavat pea osa meenutava tööriista, mehhanismi v. eseme kohta (EKSS)


lõugama

karjuma, röökima
karjudes, röökides rääkima, nutma vms


lõugas

lahtine tulease, kolle ahjuesisel (rehetoas)


lõugu laiutama

üleliia palju, sobimatult või häbematult rääkima, ülemäära suud pruukima


lõugu lõksutama

ohtralt (tühja juttu) rääkima
klatšima, taga rääkima


lõuguti

endisaegne linavartelt luude lahtimurdmise riist, mis koosneb soontega puutüvikust ja selle peal üles-alla liikuvast kaanest

soon(t)ega puutüvikust ja selle peal üles-alla liikuvast kaanest koosnev tööriist leotatud ja kuivatatud linavarte luude murdmiseks


lõukakivi

kivist iste reheahju vm kolde ees või kõrval


lõuna

ilmakaar, kust päike paistab keskpäeval
lõunapoolne ala


lõunaeesti keel

omaaegsel lõunaeesti hõimukeelel põhinev eesti keele murderühm, mille hulka kuuluvad Lõuna-Eestis kõneldavad Võru, Mulgi ja Tartu murre


Lõuna-Kaukaasia

maa-ala Kaukaasias, mis jääb Kaukasuse peaahelikust lõuna poole, hõlmab Armeeniat, Aserbaidžaani ja Gruusiat


lõunanaba

Maa vm muu taevakeha lõunapoolseim punkt


lõunapakkumine

restoranis vm söögikohas tööpäeval lõuna ajal pakutav soodsa hinnaga toit või toidud


lõunapaus

vaheaeg töös lõunastamiseks ja puhkuseks


lõunapoolus

maaellipsoidi ja Maa pöörlemistelje lõunapoolne lõikumispunkt


lõunasöök

keskpäevaseks söögikorraks valmistatud toit


lõust

(halvustades või sõimates:) ebameeldiv, veider, koletislik nägu või olend


lõvi

peamiselt Aafrika savannides ja poolkõrbetes elav suur pruunikaskollane kaslane, kelle isastel isenditel on vägev lakk

suur kassi moodi loom, kellel on kollane karv ja kes elab peamiselt Aafrikas

gaaside vahetust võimaldav (piklik) ava puukoores


lõviosa

peamine, suurem, valdav osa
peamine, suurem, valdav osa (EKSS)


lõõm

tugev põlemine, leegitsev kuumus
soojuse või valguse kiirgus


lõõmama

tulekarvalisena, punetades helendama v. särama


lõõp

naljatamine, kellegi kallal aasimine, lõõpimine


lõõpima

nalja viskama, kellegi kallal aasima, lobajuttu ajama


lõõpivalt

lõõpides, kellegi kallal aasides
lõõpjuttu ajavana; naljajuttu ajavana


lõõr

torujas kanal, mis juhib küttekoldest väljuvad suitsugaasid korstnasse

torujas käik, kanal, mida mööda juhitakse suits eemale


lõõrima

(lõokese jt lindude kohta:) heledalt, kõlavalt laulma


lõõritama

vibreerivalt, tooni vaheldades häälitsema.


lõõritus

(lõokese jt. lindude kohta:) heledalt, kõlavalt laulmine


lõõsk

tugev põlemine, leegitsev kuumus
soojuse või valguse kiirgus
suur kuumus


lõõtsaga buss

kaheosaline keskelt painduvalt ühendatud buss


lõõtsalugu

lõõtspillil, hrl akordionil mängitav muusikapala


lõõtsamäng

lõõtspilli mängimine
selle mängimisel sündinud helid


lõõtsapill

lõõtsast, metallkeeltest ning nuppudest (või nuppudest ja klahvidest) koosnev muusikariist, eriti selle lihtsam vorm


lõõtspill

lõõtsast, metallkeeltest ning nuppudest (v. nuppudest ja klahvidest) koosnev muusikariist, eriti selle lihtsam vorm


lõõtstroll

kaheosaline keskelt painduvalt ühendatud trollibuss


lõõtsuma

tugevasti ja kuuldavalt, tugevate hoogudena puhuma


läbematu

selline, kes ei suuda rahulikuks jääda, on elevil või närviline


läbi ajama

piiratud võimalustest hoolimata toime tulema, hakkama saama või millegagi leppima


läbi arutama

igakülgselt, põhjalikult arutama, kõiki asjaolusid kaaluma


läbiarutamine

põhjalik kaalumine, igakülgne arupidamine


läbi astuma

möödaminnes kuskil käima, kuskil korraks põgusalt viibima


läbi elama

emotsionaalselt millestki puudutatud ja mõjutatud olema


läbielamus

muljetes või üleelatavates tundmustes väljenduv eriline psüühiline seisund


läbi helistama

kõigile asjaga seotutele telefonikõnet võtma, hrl et midagi teada saada või anda


läbi häda

vaevaliselt, rohke pingutusega
suurte raskustega


läbi jalutama

aeglaselt kõndides midagi läbima, mingi koha kaudu minema


läbi jooksma

(teabe, mõtte vms kohta:) kiiresti, korraks või aeg-ajalt kellegi teadmisse või teadvusse tulema


läbi kaaluma

kõiki asjaolusid (põhjalikult, eelnevalt) mõttes arutama, poolt ja vastu argumente mõtlema


läbikaalutult

põhjalikult läbi mõeldult, igakülgselt kaalutletult


läbi kammima

põhjalikult, midagi vahele jätmata mingit maa-ala, ruumi vm läbi otsima


läbi katsetama

uut asja ise järele proovima, et selle sobivus välja selgitada


läbi katsuma

põhjalikult uurima või proovile panema, hrl et millegi või kellegi väärtust hinnata või kontrollida


läbi kordama

õpitut uuesti, hrl enne eksamit üle vaatama


läbi kukkuma

midagi mitte saavutama või mitte sooritama

kõlbmatuks osutuma, selliseks tunnistatud saama

eksamit halva tulemuse tõttu mitte sooritama


läbikukkumine

ebaõnnestumine millegi saavutamisel, mingi eesmärgi täitmisel

eksamil halva tulemuse saamine (mille tõttu eksam arvestatakse mittesooritatuks)


läbi kõndima

kõndides mingit vahemaad, territooriumi või teatud kohti läbima


läbi kõrbema

ebaõnnestuma, mitte hakkama saama, (stressi tõttu, võistlustel) läbi põlema


läbikäik

koht, ava või käik, mis võimaldab millestki, kusagilt läbi käia

läbipääsemist võimaldav koht, tee, ava vms.


läbi käima

mingi ala, teatud asutused vms põhjalikult, ammendavalt läbi kõndima või läbi sõitma

läbi kõndima v. sõitma; järjest teat. kohtades v. teat. isikute juures käima (EKSS)


läbiküps

(liha vm toidu kohta:) täielikult läbi küpsenud, läbinisti küps


läbi lappama

pabereid, raamatut vm läbi sirvima, midagi pealispindselt, siit-sealt lähemalt silmitsedes läbi vaatama


läbi laskma

mitte takistama millestki läbi liikumist

piltl.  midagi vastuvõetavaks, kõlblikuks tunnistama (EKSS)


läbilaskmatu

(aine, kihi või katte kohta:) selline, mis ei lase läbi hrl mingit gaasi või vedelikku


läbi lehitsema

raamatut, ajalehti algusest lõpuni, kogu ulatuses sirvima


läbi lippama

kuskilt läbi jooksma, kiiresti läbi põikama, hetkeks läbi minema


läbilõige

kogu ulatust (nt eri aegu või valdkondi, kõiki ühiskonna kihte) haarav ülevaade


läbi lõikama

terariistaga läbistama, lõikamisega katkestama


läbilõikav

(teravate, häirivalt intensiivsete aistingute või nende tekitajate kohta)


läbi lööma

ennast teostama, end arvestama v. maksma panema (EKSS)


läbima

kuskilt, millestki läbi minema (liikudes või paiknedes)

mingit vahemaad läbi käima, jooksma või sõitma


läbimatu

selline, mida mööda ei saa liikuda või kust ei pääse läbi (käies või sõites)


läbi minema

õnnestuma, korda minema, vastuvõetavaks osutuma


läbi murdma

jõuga takistust või vastupanu ületades kuskilt, millestki läbi minema


läbimurre

suur saavutus, avastus vm, mis avab võimalused pöördeliseks arenguks või edenemiseks

vägede pealetung vastase pideva mehitatud kaitserinde lõhestamiseks


läbi mõtlema

põhjalikult, igakülgselt mõttes arutama või kaaluma, aru pidama

mõttes läbi arutama, läbi kaaluma (EKSS)


läbimõtlematu

läbikaalumata, seetõttu lohakas, kahju tegev vms


läbimõtlemine

millegi põhjalik mõttes kaalumine, millegi üle arupidamine


läbimõõt

lõik, mis ühendab ringi või kera pinna kahte punkti, läbides ühtlasi ka keskpunkti

sirge joon ringi või muu ümmarguse objekti ühelt küljelt teise küljeni, mis läbib selle keskmist punkti


läbi nagu Läti raha

(väga väsinud olemise, kurnatud-oleku kohta)


läbinähtamatu

(aine või eseme kohta:) selline, millest pole võimalik läbi vaadata ega näha, mis on teisel pool


läbinähtav

(millegi varjatu tegeliku olemuse kohta:) kergesti äraarvatav, kergesti taibatav


läbi närima

(vaeva nähes) millestki jagu saama, millegagi toime tulema


läbi otsima

(seaduslikul alusel) mingit kohta põhjalikult uurima, lootuses midagi või kedagi leida

millegi leidmiseks kedagi või midagi põhjalikult uurima


läbipaistev

(aine või eseme kohta:) selline, millest läbi vaadates on näha, mis on teisel pool


läbi proovima

põhjalikult midagi katsetama või kontrollima


läbi põruma

midagi mitte saavutama või mitte sooritama

kõlbmatuks osutuma, selliseks tunnistatud saama

eksamit halva tulemuse tõttu mitte sooritama


läbipääs

kuskilt läbi minna saamine
seda võimaldav koht või käik


läbi pääsema

kuskilt läbi või millegi kaudu liikuda saama, midagi läbida võimalik olema


läbipääsematu

selline, mida mööda ei saa liikuda või kust ei pääse läbi (käies või sõites)


läbi ratsutama

(mingi teema, ainelõigu kiirustades süvenemata läbivõtmise kohta)


läbiränne

lindude ränne läbi teatud paikkonna teatud aja jooksul (sageli selles paikkonnas peatumisega)


läbi rääkima

(mingi kokkuleppe saavutamiseks) asju läbi arutama, nõu pidama


läbirääkimised

eri huvidega osapoolte nõupidamine või nende sari mingis küsimuses mõlemale poolele vastuvõetava lahenduse saavutamiseks (hrl äritegevuses, diplomaatias, juhtimises)

suuline arvamuste vahetamine, ametlik arutamine


läbirääkimislaud

laud, mille taga läbirääkimistel istutakse (hrl läbirääkimisi märkivates väljendites)


läbi saama

lõppema, lõpuni jõudma
lõppema
suhtlemises toime tulema (EKSS)


läbisaamine

(suhtlemise laadi, omavahel toimetuleku kohta)


läbisegamini

(erisuguste asjade kohta:) mitte kindlas järjestuses või korras, üheks tervikuks segunenuna, ühtekokku panduna


läbisegi

mitte kindlas järjestuses v. korras. (EKSS)


läbi sirvima

raamatut, ajalehti algusest lõpuni, kogu ulatuses sirvima


läbistama

läbi tungima hrl suhteliselt kõvast keskkonnast, kihist vm auku tekitades, torkena või pistena

hrl. suhteliselt kõvast keskkonnast, kihist vm. auku tekitades, torkena v. pistena läbi tungima


läbi suruma

takistusi ületades, peale pressides midagi ära, teoks tegema


läbisõidumõõdik

mõõteriist liiklusvahendi läbitud tee pikkuse määramiseks, läbisõidetud kilomeetrite arvesti

seade liiklusvahendi läbitud tee pikkuse määramiseks; on harilikult spidomeetriga kokku ehitatud


läbisõiduviisa

välismaalasel teatud riigist läbisõitu lubav viisa


läbi sõrmede vaatama

midagi halba, keelatut, taunitavat tahtlikult tähele panemata jätma, seda ignoreerima


läbi sööma

sööbides või kulutades tugevasti kahjustama


läbi torkama

terava esemega midagi läbistama
katki torkama


läbi tuhnima

otsides midagi ammendavalt läbi vaatama või uurima


läbi tulema

(tulles) kuhugi, kellegi juurde korraks sisse põikama


läbi töötama

põhjalikult uurima või läbi arutama, ammendavalt käsitlema


läbi uurima

põhjalikult, kogu ulatuses uurima (millegi selgitamiseks, teadasaamiseks või leidmiseks)


läbi vaatama

midagi (otsivalt, põhjalikult) algusest lõpuni, kogu ulatuses silmitsema, uurima, lehitsema vm

tähelepanelikult, kontrollides vaatama või uurima


läbivaatamine

põhjalik (kontrolliv) tutvumine dokumentide, paberite või muu taolisega


läbivaatus

patsiendi tervisliku seisundi kindlakstegemiseks tema keha uurimine

millegi lähedalt vaatlemine, et leida vigu


läbivedu

kauba (või reisijate) vedu ühest riigist teise läbi kolmanda riigi


läbi viima

midagi korraldama, juhtima, teoks tegema


läbi vilksama

põgusalt ilmnema, möödaminnes esile tulema

põgusalt või kiiresti (silme eest) läbi liikuma


läbi võtma

mingit teemat, ainet vms käsitlema või ära õppima


läbu

joomapidu, kus enda järelt ei koristata
käre v. lõbus (jooma)pidu


läga

pehme ja märg, ebameeldiv poolvedel ollus


lägane

poolvedela, kleepuva ollusega koos, (vedelalt, kleepuvalt) porine või räpane

(ilma kohta:) ebameeldivalt vihmane, lörtsine


läheb nagu leiba

midagi kulub järjest, palju, suurel hulgal


lähedal

(AEG) lühikese ajavahemiku taga, kätte jõudmas (EKSS)


lähedale

lühikese vahemaa taha
lühikese vahemaa kaugusele


lähedalt

lühikese vahemaa tagant
lühikese vahemaa kauguselt


lähedane

kellegagi tihedates suhetes või suguluses olev

selline, et on kellegagi heades või tihedates suhetes


lähedus

lähem ümbrus
lähedal olek, lähedane ümbrus


lähedussuhe

lähedane vastastikune vahekord eraelus, nt kooselupartnerite, pereliikmete või lapsevanema ja lapse vahel


lähem

lühema vahemaa taga asuv
lühema ajavahemiku järel olev


lähemal

rohkem lähedal, rohkem ligi
rohkem lähedal
väljendab ajaliselt eesolevat


lähemal ajal

(üsna) varsti, lähemas tulevikus
mõne päeva jooksul
varsti


lähemale

väljendab mingi hulga määra vajakajäämist


lähemalt

väljendab millegi juures olemist; kasutatakse ruumi, aja jm suhete kohta


lähendama

(suhete, teatud sarnasusega seoses:) lähedase(ma)ks tegema

lähemaks muutma, lähemale viima v. tooma


lähenema

(ruumis, ajas) lähemale, ligemale tulema või minema

suhetesse astuma; lähedastesse suhetesse pürgima


lähenemisnurk

teatav lähenemisviis, oma (väljakujunenud) arvamus, suhtumine või käsitlusviis


lähestikku

(asukohalt, asetuselt) üksteise lähedal või lähedale


lähetama

kedagi või midagi kuhugi või kellelegi saatma

töötajat teenistusülesande täitmiseks asutuse v. ettevõtte juhataja korraldusel väljapoole alatist töökohta saatma


lähetus

tööülesannete täitmine väljaspool lepingujärgset töötegemise kohta


lähetusraha

lähetuses olijale makstav päeva-, sõidu- ja korteriraha


lähi

läheduses asuv, lühikese vahemaaga seotud


lähikond

lähedus, lähem ümbrus
tähtsa isiku saatjad


lähiliin

linna või linna tüüpi asula lähedale sõitev bussi- või rongiliin


lähim

lühima vahemaa taga asuv
lühima ajavahemiku järel olev
selline, mis on kõige lähemal


lähiminevik

lähim v. suhteliselt lähedane minevik (EKSS)


lähipildistamine

lähedal asuva sihtmärgi pildistamine spetsiaalse objektiivi või rakenduse abil


lähirong

linna lähedale, linnalähiliinil sõitev rong


lähisarktiline

arktilise ja põhjaparasvöötme vahel asuv


lähisekvatoriaalne

ekvatoriaalse ja troopilise vöötme vahelisele alale iseloomulik


lähistroopika

pehme kliimaga piirkond troopika ja parasvöötme vahel (nt Vahemere ümbrus)

troopikavöötme ja parasvöötme vahel asuv vööde (EKSS)


lähistroopiline

lähistroopikas asuv või sellele iseloomulik

(kliima kohta:) selline, kus talvel valitseb parasvöötme õhumass ja suvel troopiline


lähisugulane

lähedases, veresuguluses olev isik (nt vanemad, õde, vend)


lähisuhe

(hrl paarisuhte, vahel ka muu intiimelulise suhte kohta)


lähisuhtevägivald

pere-, kodu- ja paarisuhte juhtumeid hõlmav vägivald


lähisõit

sõit lähedale, suhteliselt lühikese vahemaa taha


lähitulevik

lähim v. suhteliselt lähedane tulevik (EKSS)


lähiväljaside

traadita side tehnoloogia, mis võimaldab seadmeid (nt nutitelefone) lähestikku hoides laadida andmeid ühelt seadmelt teisele, sooritada digiülekandeid vms


lähteaine

aine, mis võetakse aluseks millegi valmistamisel, millest töötlemise käigus tekib teine aine või materjal


lähteasend

asend võimlemisharjutuse, tantsu vms alustamisel

hrl. sport asend harjutuse, tantsu vms. alustamisel


lähtejoon

võistlusmaa algust tähistav joon
alguspunkti tähis


lähtekoht

koht, kust teele asutakse, liikuma hakatakse