Quercus palustris

Põhja-Ameerika niiskematel aladel kasvav pindmise juurestikuga, sügisel erkpunase lehestikuga puu


Sorghum

troopikas ja lähistroopikas kasvav kõrge kõrreline rohttaim, mida kasutatakse toiduks ja loomasöödaks, samuti käsitööesemete valmistamiseks


Spinacia oleracea

rohelised lehed, mis sisaldavad palju rauda


Spirillum

kruvija kepikese kujuline nõrgalt keerdunud bakter


Spirochaeta

tugevalt keerdunud niitjas bakter (nt perekonnas <eki-foreign>Treponema</eki-foreign>, <eki-foreign>Leptospira</eki-foreign>, <eki-foreign>Borrelia</eki-foreign>)


Staphylococcus

kobarasse koondunud kerakujuline bakter, mis põhjustab toidumürgistusi ja mädapõletikke


Stapelia

troopikas ja lähistroopikas kasvav kaktust meenutav, lihakate varte ja ebameeldivalt lõhnavate õitega madal taim


Trachurus

lähistroopika ja parasvöötme meredes parves elutsev maitsva lihaga kala


Testudo horsfieldii

Aasia steppides ja poolkõrbetes elutsev, kõige levinum lemmikloomana peetav kilpkonn


Styrax

soojadel maadel kasvav ovaalsete lehtede ja lõhnavate valgete kobaras rippuvate õitega põõsas või madal puu, Eestis ilupõõsana


Dryopteris cristata

soostunud metsades ja rabaservadel kasvav veidi jäikade, omapärase sissepressitud mustriga lehtedega väike sõnajalgtaim


familia

seltsist väiksem, perekondadeks jagunev süstemaatikaüksus


Saccharum officinarum

peamiselt troopikas ja lähistroopikas kasvatatav kõrreline rohttaim, millest saadakse suhkrut


Hirundo rustica

pika harkis saba, sinkjasmusta seljapoole ja valge kõhualusega lind, kes ehitab savipesa hoone räästa alla

pika saba, musta selja ja valge kõhuga lind, kes ehitab pesa hoone katuse alla


sphincter

mingit kehaava (nt silmaava, pärakut) ümbritsev lihas, mis kokku tõmbudes seda ava ahendab või suleb


Rhus

Lõuna-Euroopas, Põhja-Ameerikas vm kasvav erksavärviliste küünlataoliste viljadega igihaljas lehtpuu või põõsas


Suricata suricatta

Lõuna-Aafrika kuivadel aladel seltsingutena elav uruloom, kes seisab meelsasti tagajalul


Conium maculatum

peterselli meenutavate lehtede ja väikeste valgete õitega kaheaastane mürgine rohttaim


Hippomane

Ameerikas kasvav mürgise piimmahlaga igihaljas lehtpuu


Sphingidae

teravatipuliste tiibadega paksukehaliste liblikate sugukond


Chironomus plumosus

veekogude läheduses elutsev, parvena lendlev sääsk


Chironomidae

sugukond parvlevaid puudulikult arenenud suistega sääski


Spermophilus

Euraasia ja Põhja-Ameerika avamaastikel urgudes pesitsev keskmise suurusega näriline


vestibulum oris

suuõõne eesmine, väljapoole hambakaart jääv osa


os palatinum

luu, mis on seinaks nina- ja suuõõnele ning silmakoopale


cerebrum

peaaju suurim, kahest poolkerast koosnev osa


cortex cerebri

suuraju poolkerade välimine õhuke hallaine kiht


Allcataga major

rotisuurune kõrbetes elutsev pika sabaga ja hüpeldes liikuv hiir


Tragelaphus strepsiceros

Ida- ja Lõuna-Aafrikas elav suur sihvakas antiloop, kelle isasloomal on mitme keeruga sarved


Vespertilio murinus

Eestis haruldane mustjas või punakas nahkhiir


Megaloptera

selts keskmisi või suuri nelja ühesuguse võrkja tiivaga putukaid


pelvis major

vaagna ülemine ja laiem osa, niudeluuharjade vaheline piirkond


hallux

kõige suurem, liikumisel ja toetumisel oluline varvas


cavitas oris

suus huultest neeluni asuv õõnes seedekulgla algusosa


Eisenia fetida

kõduneva sõnniku hunnikutes elutsev vihmauss


Digitalis

Vahemere maadest pärit kitsaste lehtede ja püstisesse õisikusse koondunud kellukat meenutavate värviliste õitega rohttaim, Eestis ravim- ja ilutaim


Verpa conica

haavikutes kasvav ookerkollase, kollakaspruuni või pruuni silinderja kübaraga seen


Carex digitata

salumetsades ja metsaservadel kasvav pikkade kitsaste hallikasroheliste lehtedega kõrreline rohttaim


cartilago cricoidea

plaadiga sõrmust meenutav kõige madalamal paiknev kõri kõhr


Ribes

hrl punaste või mustade marjadega lehtpõõsas


Cecidophyopsis ribis

peamiselt mustsõstrapõõsa pungi kahjustav ämblikulaadne pisiolend, pahku tekitav taimekahjur


Cyclops

mageveekogudes elav väga väike, mõne millimeetri pikkune vähike


Silurus glanis

magevetes põhja lähedal elutsev suur lutsusarnane soomusteta röövkala


Saintpaulia

Aafrikast pärit madal igihaljas kannikesele sarnanev rohttaim, Eestis toalill


Ranunculus subg. Batrachium

vees kasvav ujulehtede ja üle veepinna ulatuvate valgete, kollase südamikuga õitega rohttaim


Tomicus

metsakahjur, kelle noormardikad kaevandavad käike männivõrsete säsis


tibia

jalasääre jämedam luu, mis asub pindluust sisekülje pool


sura

kahest lihasest moodustuv sääre tagumine ülaosa


Tipula

Eesti suurim, väga pikkade jalgadega sääsk


Nematocera

rühm pikkade tundlatega kahetiivalisi putukaid (nt kihulased, moskiitod)


Citrullus lanatus Citroides-rühm

lõunamaadel söödakultuurina kasvatatav valkjaskollaka viljalihaga rohttaim


oesophagus

seedekulgla osa, neelu maoga ühendav lihaseline toru


Herniaria

liivastel kohtadel kasvav silmapaistmatute õitega erksat kollakasrohelist värvi madal rohttaim


atrium cordis

üks südame kahest õõnest, kuhu veri tuleb suurtest veenidest ja läheb sealt edasi vatsakestesse


Leonurus

teeäärtel ja prahipaikadel kasvav karvaste lehtede ja roosade huuli meenutavate õitega rohttaim, mida kasutatakse südametegevust parandava ravimtaimena


ventriculus cordis

üks südame kahest õõnest, kuhu veri tuleb kodadest ja läheb sealt edasi arteritesse


Colchicum

hrl hilissügisel õitsev lühikese (ilma lehtedeta) varre ja õrnade valgete või lillakasroosade õitega sibullill


Ficus sycomorus

Aafrikas ja Aasias kasvav kollakaspruuni tüve, kõva mädanemiskindla puidu ja sibulakujuliste viljadega (viigimarjadega) puu


Tenebrionidae

sugukond väga tugeva koorikuga tumedaid mardikaid


Reinhardtius hippoglossoides

lesta meenutav põhjapoolsete merede süvaveekala


Canis aureus

Edela-Aasias, Põhja-Aafrikas ja Balkanil elutsev väiksematest loomadest ja raipeist toituv punakaskollane koeralaadne kiskja


Agaricus

hrl valge või pruuni ümara kübara seen, mille mõnesid liike kasutatakse toiduks

valge või pruuni ümara kübara söödav seen


Panax ginseng

Põhja-Ameerikas, Ida-Aasias ja Ida-Siberis kasvav pikaealine inimkeha meenutava juure ja punaste viljadega rohttaim, mille juurt kasutatakse üldtugevdava ravimina


Dryops

Eesti seisuvetes tavaline violetja karvkattega mardikas


Hemitragus jemlahicus

Himaalajas ja Araabia poolsaarel elav veislane, kellel on nii kitse kui lamba tunnuseid


Falcipennis falcipennis

Kaug-Ida taigas elutsev umbes varesesuurune lind


Lactarius citriolens

silmapaistvalt karvase kübaraservaga seen


Budorcas taxicolor

Lõuna-Aasia mägedes elav jässakas pelglik veislane


Arctium

kõrge suureleheline rohttaim, mille õied asetsevad kerajais kleepuv-haakuvais õisikuis


thalamus

selgroogsete aju osa, inimesel vaheaju ülemises osas asuv paariline hallaine moodustis, mis toimib impulsside vahejaamana kesknärvisüsteemi ja madalamal asuvate struktuuride vahel


Gaultheria

punaste marjadega väike pohla meenutav igihaljas põõsas, dekoratiivne külmakindel aiataim


Conistra

liblikana talvituv ööliblikas, kes hakkab kevadel lendama esimeste lumevabade laikude ilmumisel


Quercus

peamiselt puisniitudel ja hajusalt metsades kasvav puu, mille vili on tõru

teatud liiki suur puu, millel on jäme tüvi


Lasiocampa quercus

üks meie kõige suuremaid liblikaid, kelle röövik toitub lehtedest ja muudest taimeosadest


Tortrix viridana

pisiliblikas, kelle röövikud kahjustavad tamme


Lactarius quietus

tammede läheduses kasvav punakaspruun seen


Citrus deliciosa

väikeste mõrkjate ovaalse kujuga viljadega (tangeriinidega) igihaljas puu


Galerina

kõdul ja kändudel kasvav kollane kuni pruun seen


Staphylea

valgete või roosade õiekobaratega põõsas või madal lehtpuu, mida kasvatatakse ilupõõsana


Plateumaris

soos ja kaldataimedel elav metalliläikeliselt sinine või roheline mardikaline


Cancer pagurus

kujult ümmargust taskut meenutav maitsva lihaga krabi


Narcissus tazetta

nartsiss, mille valge õiekrooni sees on lühike kollane lisakroon


Fagopyrum

Aasiast pärinev suviviljana kasvatatav rohttaim, mille vili on kolmetahuline pähklike


Scorzonera tau-saghyz

kautšukit sisaldav valgete või kollaste õitega rohttaim


Clitopilus prunulus

valge kübara ning jahulõhna ja -maitselise seenelihaga söögiseen


Tetrao tetrix

kodukana suurune Euraasia parasvöötme kanaline, Eestis harilik paigalind


Potentilla erecta

metsaservas ja niitudel kasvav kollaste õitega rohttaim, mille tugevat juurikat on tarvitatud rahvameditsiinis, värvimisel ja parkimisel


Chamomilla recutita

põllu- ja teeservadel ning õuedel kasvav, ka kultiveeritav lõhnav rohttaim, tuntud ravimtaimena


Plantago

teeradadel, õuedes, muru sees kasvav madal rohttaim


Cyclopia intermedia

Lõuna-Aafrikas kasvav kofeiinivaba teetaim


Aspalathus linearis

Lõuna-Aafrikas kasvav põõsas, mille nõelataolistest lehtedest valmistatakse Aafrika punast teed ehk rooibost


Melaleuca alternifolia

Austraalias kasvav väike puu või põõsas, mille lehtedest ja võrsetest valmistatakse õli


Arion

ilma kojata tigu (nälkjas) või taandarenenud kojaga tigu


Eragrostis tef

iidne Etioopia teravili, mille terad on mooniseemne suurused


Arctonyx collaris

mägraga sarnanev, ent pikema nina ja hõredama karvaga Lõuna-Aasia loom


Telekia

korvõieliste sugukonda kuuluv taimeperekond, hrl kõrge kollaste õitega ilutaim


Phosphuga atrata

must või pruun pika peaga putukas, kelle valmikud ja tõugud toituvad tigudest


Sitophilus granarius

viljateri kahjustav viljahoidlate kahjur


Psilocybe semilanceata

kollane kuni tumepruun koonilise kübaraga seen, mis sisaldab hallutsinogeenseid aineid


Calliergonella cuspidata

soodes ja niisketel niitudel kasvav sammal, mille vars ja külgharud on teravate jäikade tippudega


Parus

lühikese peenikese nokaga (ja kollase kõhualusega) väike lind

teatud väike lind. Eestis on levinud liik, mida iseloomustab kollane kõht


Pteropoda

selts meres elavaid tigusid, kelle iseloomulikuks tunnuseks on jala ülemisest osast moodustunud külgmised uimed


Pterocarya

sulgjate lehtede ja tiivuliste viljadega lõunamaine lehtpuu


Panthera tigris

Lõuna- ja Ida-Aasia metsatihnikutes elutsev suur vöödilise karvkattega kaslane

suur kassi moodi loom, kelle kollase karva peal on mustad triibud


Galeocerdo cuvier

tumepruunide põik- ja ristivöötidega hai


Lilium lancifolium

tumedalaiguliste telliskivipunaste õitega liilia, Eesti vana taluaia taim


Myotis dasycneme

üks suuremaid Eestis esinevaid nahkhiiri


Acrocephalus scirpaceus

ühtlaselt pruunika sulestikuga omapäraselt häälitsev väike rändlind


Tectona

Kagu-Aasias kasvav äärmiselt vastupidava puiduga võimas lehtpuu


Fissidens

püstiste, hrl tumeroheliste vartega lehtsammal


Tillandsia

paljuliigiline Kesk- ja Lõuna-Ameerika taim, Eestis ilutaim


Hydnum repandum

heleda altpoolt narmalise kübaraga söögiseen


Osmerus eperlanus

väike sihvakas tumeda selja ja hõbedaste külgede ning kõhuga mere- ja mageveekala (meritint või selle järvevorm Peipsi tint)


Alburnoides bipunctatus

selgeveelistes jõgedes ja järvedes elutsev, piki küljejoont kulgeva musta punktiiriga väike kala


Amorphophallus

võhaliste sugukonda kuuluv paljuliigiline Euraasia ja Aafrika troopiliste metsade mugultaim, Eestis ilutaim


Alcea

kõrgete püstiste varte ja suurte kaunite õitega aiailutaim


Solanum lycopersicum

köögiviljana kasvatatav peamiselt punaste lihakate viljadega rohttaim

taim, mille küljes kasvavad pehmed punased viljad, mida kasutatakse köögiviljana


Aeshna

suur, suhteliselt jämeda tagakeha ja suurte silmadega kiil


Tarsius

Lõuna-Aasia metsade suuresilmne pika koheva sabaga primaat


Acherontia atropos

suur liblikas surnupealuud meenutavate joontega kehal


vas afferens

neeruarteri haru, mis varustab neerupäsmakest verega


Prunus padus

valgete lõhnavate õiekobarate ja mustade või punaste luuviljadega lehtpuu või -põõsas

puu, millel on tugeva lõhnaga valged õied ja hiljem mustad väiksed marjad


Ciconiiformes

selts märgaladel esinevaid suurekasvulisi pikkade jalgade ja pika kaelaga linde


Craterellus cornucopioides

torujas-lehterjas tumepruuni või pruunmusta viljakehaga söögiseen


musculus trapezius

kolmnurkne lai nahaalune lihas selja ülaosas, mis liigutab abaluud


Triturus

väike pikliku keha ja pika lapiku sabaga kahepaikne


cavum tympani

keskkõrvas asuv kitsas õhuga täidetud ruum trummikile ja luulabürindi vahel


Tuber

maa sees areneva mugulja viljakehaga intensiivse maitse ja lõhnaga seen


Pericallis

suurte valgete või (mitme)värviliste õitega ja paljude õisikutega rohttaim või põõsas, Eestis toataim


Nicotiana

peamiselt Kesk- ja Lõuna-Ameerikas kasvav suurte ovaalsete, rohkesti nikotiini sisaldavate lehtedega niiskuslembene rohttaim


Mustela putorius

kastan- kuni mustjaspruun, pika saleda keha, madalate jalgadega ning kirju näoga kiskja


Scabiosa columbaria

läänesaarte loopealsetel kasvav lillakate nuttis õitega rohttaim


Brachycome

Austraalias kasvav sinakate, valkjate või roosakate õitega puhmakujuline rohttaim, Eestis aialill


Lactarius pyrogalus

ookerhalli kübaraga põletavalt kibeda maitsega seen


Pyrosomata

troopika avameres kolooniana elavad helendavad putukad


Tringa erythropus

tumeda sulestikuga tilder, Eestis läbirändaja


Pluvialis dominica

Aasia ja Põhja-Ameerika tundras elutsev hakisuurune lind


vagina

naise torujas sisesuguelund
emaslooma suguteede lõpposa
naise kehaosa, mida ta kasutab seksiks


Chlorophytum comosum

pikkade lehtede, väikeste valgete õite ning pikkadel õisikuvartel rippuvate tütartaimedega rohttaim, Eestis toataim


Gadus

põhjapoolkera meredes parvedena elutsev suure peaga kala

teatud kala, kes elab meres ja kellel on suur pea


Streptopelia turtur

saleda keha ja pika astmelise sabaga peamiselt Vanas Maailmas elutsev lind

(esineb sageli võrdlustes armastajate kohta)


Podiceps cristatus

varesesuurune veelind, kelle pulmarüüs isaslinnul on peas kaheharuline suletutt ja kaela ümber pikenenud sulgedest kaelus


Lophophanes cristatus

hallikaspruun tihane, kellel on peas teravatipuline musta-valgekirju suletutt


Belone belone

Euroopa rannikumeredes elutsev rulja keha, pikkade lõugade ja rohekate luudega röövkala


Avena fatua

kiire paljunemisvõimega metsiku kaera liik, Eestis raskesti tõrjutav umbrohi


Falco tinnunculus

hakisuurune punakaspruun röövlind, kes saaki seirates rapleb õhus ühe koha peal (nagu sõtkuks midagi)


nucleolus

rakutuumas leiduv tihe moodustis, milles sünteesitakse rRNA-d


Thunnus

suur maitsva lihaga parvekala soojades meredes

teatud suur maitsva lihaga kala, kes elab soojades meredes


Thunnini

viiest perekonnast koosnev kalade rühm makrellaste sugukonnast, hõlmab ka perekonna <eki-foreign>Thunnus</eki-foreign>


Columba

tiheda sulestikuga suuremapoolne lind, kes elab ka suurlinnades

linnades elav lind, kellel on hallid suled


Cordyline

soojadelt maadelt pärinev igihaljas mõõkjate lehtedega puu või põõsas, mida kasvatatakse ilutaimena


Larus fuscus

merikajakat meenutav, kuid sellest väiksem ja tumedamate tiibadega kajakas


Erebia

teatav pruunikasmustade tiibadega päevaliblikas


Anous

troopilistel ookeanisaartel elutsev pruuni sulestikuga veelind


Betonica

pehmekarvaliste täkiliseservaliste lehtedega rohttaim


Carex echinata

niisketel aladel kasvav tähesarnaste õisikumoodustistega rohttaim


Pediculus humanus

tiivutu verd imev parasiitputukas, hrl inimesel nugiv inimesetäi

väike putukas, kes toitub inimeste verest ja elab juuste sees


vanitas vanitatum

väljend millegi tühiseks, väärtusetusks, asjatuks peetava kohta


Chamaecytisus

kollaste, valgete või punaste õitega madal lehtpõõsas


Chamomilla suaveolens

Eestis laialt levinud, ka ravimtaimena kasutatav rohttaim, lõhnav kummel


Gymnarchus niloticus

kuklast keha lõpuni ulatuva seljauimega angerjataoline kala Niiluse jõgikonnas ja Lääne-Aafrikas


nervus vagus

närv, mis lähtub peaajust ja suundub kõhuõõnde


caecum

paremal alakõhus paiknev jämesoole lühike algusosa


arteria carotis

pea ja kaela piirkonda verega varustav arter


Huperzia selago

tumeroheline igihaljas sõnajalgtaim, mille vars haruneb korduvalt harkjalt kaheks


Myoxidae

sugukond puu otsas elutsevaid oravataolisi suurte silmadega närilisi (siia kuuluvad nt pähklinäpp ja lagrits)


Papaver somniferum

kultuurtaimena kasvatatav sinakashallide lehtede, suurte erksavärviliste õite ja paljuseemneliste kupardega rohttaim, mille mõnede sortide piimmahlast saadakse oopiumi


Bombina

rohketest mürginäärmetest krobelise naha ja eredavärvilise kõhuga kahepaikne


Pomadasys

ookeanikala, kes tugevaid neeluhambaid krigistades tekitab röhkivat heli


Erethizon dorsatum

Põhja-Ameerikas elutsev pika jämeda saba ja seljapoolel pikkade jämedate okastega näriline


Microtus

peamiselt parasvöötmes elutsev lühikese sabaga väike näriline


Sisymbrium supinum

väikeste kahvatukollaste õite ja püstiste kõtradega umbrohutaim


Echium

kuival pinnasel, teeservadel ja jäätmaal kasvav pika püstise varrega ja kellukjate, hrl siniste õitega rohttaim


Paris quadrifolia

niiskemates metsades ja niitudel kasvav nelja suure lehe ja mustjassinise väga mürgise marjaga rohttaim


Lysimachia thyrsiflora

niisketes paikades kasvav pika paksu varre ja kollaste kobarõisikutega rohttaim


Artemisia cina

Kesk-Aasias kasvav rohttaim, millest saadakse solkmeid väljutavat ravimit


appendix vermiformis

jämesoole algusosa (umbsoole) taandarenenud väike umbne rippuv ots


Inula

Euroopas, Aasias ja Aafrikas kasvav kollaste või valgete õitega rohttaim või poolpõõsas, ka ilutaim


Rhincodon typus

kuni 20 m pikkune planktontoiduline hai, maailma suurim kala


Lepisosteus osseus

Põhja- ja Kesk-Ameerika magevete röövkala


Monomorium pharaonis

kogu maailmas levinud pisike kollakas troopikast pärit sipelgas, tuntud kui linnamajades kohastunud kahjur


Upupa epops

põõsasniitudel ja hõredates metsatukkades elutsev pika kõvera noka ja suure suletutiga lind


Melanitta

umbes rongasuurune tumeda sulestikuga sukelpart peamiselt tundras ja taigavööndis


Demodex folliculorum

mikroskoopiline usjas nugiline inimese ja loomade karvanääpsu rasunäärmeis


Ceroxylon

Lõuna-Ameerikas kasvav kõrge palm, mille tüvelt saadakse vaha


diencephalon

suuraju poolkerade vahel asetsev eesaju osa


Paxillus

mittesöödavate kandseente perekond, mille tuntuim liik on tavavahelik


Acer

peamiselt põhjapoolkeral kasvav suurte sakiliste, sügisel värvikirevate lehtedega puu


Kalopanax pictus

Ida-Aasiast pärinev ogaline puu, millel on vahtralehte meenutavad lehed


substantia alba

pea- ja seljaaju kude, mis sisaldab närvirakkude pikki jätkeid ehk valgeid närvirakke


Haliaeëtus leucocephalus

valge pea- ja kaelasulestikuga Põhja-Ameerika merikotkas


Chlidonias leucoptera

rannaaladel pesitsev valge saba ja tiibade valgete eesservadega lind, Eestis harv


Cabera

valgete või kollakate tiibadega liblikas


costa fluctuans

inimesel roie, mis lõpeb vabalt kõhuseinas, 11. ja 12. roie


Vallisneria

lintjate lehtedega veetaim, tuntud akvaariumitaim


Vampyrum

Lõuna- ja Kesk-Ameerika käsitiivaline, kelle mõned liigid imevad verd


Vanilla

troopikas ja lähistroopikas kasvav valkjaõieline taim, mille mõned liigid kannavad vilju, millest saadakse vürtsi


Vespa crabro

Euroopa suurim herilane, kes elutseb maja katusealustes, puuõõnsustes vm, toitub nektarist ja taimemahladest ning oma vastsete toitmiseks püüab putukaid

väga suur herilane, kes elab näiteks katuste all või puude sees


Corvus

laia levikuga vareslaste sugukonda kuuluv suur tugeva nokaga lind

tugeva nokaga lind, kes teeb kõva häält ning kellel on mustad ja hallid suled


Rusina ferruginea

mustjaspruunide eestiibadega ööliblikas, kelle röövik toitub vaarikatel, maasikatel vm rohttaimedel


Cynoscion

Atlandi ja Vaikse ookeani troopiliste vete kala


Ostrinia nubilalis

liblikas, kelle röövikud kahjustavad jämeda varrega rohttaimi


Varroa jacobsoni

mesilase välisparasiit, kes muneb kaanetamata kärjekannu, põhjustades mesilasperede hukkumist


Sphyrna zygaena

vasarakujulise peaga kuni viie meetri pikkune ohtlik hai


Scopus umbretta

paksu ja koheva peasulestikuga varesesuurune lind Aafrikas, Araabia poolsaarel ja Madagaskaril


Rana esculenta

veekogudes ja nende lähiümbruses seltsingutena elav ja vees talvituv roheline, Euroopas harilik konn


Phalaropus lobatus

Eestis haruldane varblasesuurune lind, kes toiduotsinguil ujub kiiresti kohapeal tiirutades ja põhjast loomakesi üles sumades


Bos

suur sõraline veislaste sugukonnast, hrl koduveis, keda peetakse peamiselt piima ja liha saamiseks


Bubulcus ibis

valge lind, kes eelistab elada veiste ja teiste loomade lähedal, kes putukaid liikvele ajavad


Hypoderma bovis

kiin, kelle vaglad tungivad veise seljanaha alla, tekitades kiinimuhke


Hypochaeris maculata

peamiselt kuivadel niitudel, hõredates metsades ja raiesmikel kasvav madaltihedalt karvane rohttaim


Bovidae

sõraliste seltsi suurim, mitmekesiseim ja noorim sugukond, mäletsejalised sõralised


Chelidonium majus

kollaste õite ja oranžkollase piimmahlaga lopsakas rohttaim, hinnatud ravimtaim


Zygaena

silmapaistvalt ereda värvusega päevaliblikas


Scadoxus

Lõuna-Aafrikast pärinev liiliat meenutavate õitega sibultaim, Eestis toalill


Haematoxylum

troopikas kasvav punakaspruuni kuni veripunase puiduga astlaline puu või -põõsas


Utricularia

vees ujuv juurteta taim, mille lehtedel on põiekesed veeloomade püüdmiseks


Hydrocynus

Aafrika mageveekogudes elav kihvataoliste hammastega röövkala


Eichhornia crassipes

Lõuna-Ameerikast pärinev roosakate või violetjate õitega vabalt ujuv mageveetaim


Elodea canadensis

järvi ja jõgesid ummistav veesisene taim, mille väikesed heleroosad õied tõusevad veepinnale


Libellula

veekogude ümbruses lendav suur kaunis kiil


Theodoxus fluviatilis

magevees ja Läänemere rannikuvetes elav tigu


Lobelia dortmanna

valgete või helesiniste õitega haruldane veetaim selgeveelistes järvedes


Calopteryx

jõgede kaldataimestiku kohal lendlev küütlevate siniste tiibadega kiil


Trapa

vabalt ujuv soojalembene veetaim, mille vili on söödav pähkel


Zizania

riisile lähedane kalda- ja veetaim, hrl must riis ehk metsik riis


Nymphaea

suurte ümarate ujulehtede ja peamiselt valgete õitega veetaim

vee peal kasvav taim, millel on suured ümarad lehed ja valge õis


Fontinalis

peamiselt hapnikurikkas voolavas vees kasvav sammal


hydrops

vedeliku haiguslik kogunemine kudedesse või kehaõõntesse


Tringa hypoleucos

veekogude kaldail pesitsev lõokesesuurune pruunikas-valge lind


vas efferens

neeruarteri haru, mis juhib verd neerupäsmakesest ära


Chlidonias

lühikeste ja laiade tiibade ning veidi harkis sabaga veelind


Melopsittacus undulatus

pika saba ja kohati viirulise sulestikuga väike Austraalia papagoi, Eestis puurilind


Boswellia

Aafrikas ja Aasias kasvav lehtpuu või -põõsas, millelt saadakse viirukit


Oncorhynchus mykiss

tiigikalana tuntud forell, kelle isaste külgedel sillerdab kudemisajal vikerkaarevärvides vööt


Melanotaenia

värvirikas kala peamiselt Austraalia ja Uus-Guinea magevetes


Vicugna vicugna

Andide kõrgmäestikus elutsev uluk, kellelt saadav vill on väga hinnatud


Fistularia

troopikameredes elav pika laperguse keha ja toruja ninamikuga kala


Leptodactylus

vilistades häälitsev Kesk- ja Lõuna-Ameerika konn


Agriotes

mardikas, kelle vastsed on teraviljakahjurid


Mayetiola destructor

putukas, kelle vaglad toituvad teraviljade lehetuppedes, teraviljakahjur


Arctium tomentosum

takjas, mille purpursed õisikud on rohke võrkja villaga


Ontholestes

mardikas, kelle seljaosa katab tihe madal laiguline karvkate


Fringilla

tugeva koonilise nokaga varblasesuurune laululind, Eestis hrl metsvint või põhjavint


Prunus persica

Vahemere maadel ja mujal soojematel aladel kasvatatav mahlakate viljadega puu


Lagostomus maximus

kolooniatena urgudes elutsev Lõuna-Ameerika näriline


Picea abies f. viminalis

kuusk, millel rõhtsalt kasvavatelt okstelt ripuvad otse alla peened oksad


Euphorbia esula

Eestis umbrohuna kasvav laiade lehtedega, vigastamisel valget piimmahla eritav rohttaim


Rutilus caspicus

Kaspia vesikonnas elutsev särjetaoline kala


Kobus

veekogude lähedust eelistav Aafrika savannide veislane, kellel on lüürakujulised sarved


Pholis gunellus

Läänemeres elutsev lameda kollakaspruuni kehaga ja tumedate ristvöötidega kuni 20 cm pikkune kala


Taraxacum officinale

kollaste õitega ja piimmahla sisaldava õõnsa varrega rohttaim, Eestis tavaline umbrohi

lill, millel on ümmargune kollane õis ja mis kasvab muru sees


Calosoma

puude võrades elutsev ja liblikate röövikuist toituv suur metalliläikeline mardikas


Pityogenes

väike punakaspruunide kattetiibadega must mardikas


Yponomeuta

hõbevalge mustatäpiliste tiibadega koi moodi pisiliblikas


Mellicta

päevaliblikas, kelle punakaspruunidel tiibadel on must võrkjas muster


Limonius

hallikasmust metalliläikeliste kattetiibadega kahjurputukas


Tragelaphus scriptus

Aafrika võsades ja põõsastikes elutsev punakaspruun pikkade sarvedega sõraline


Locustella naevia

võsades pesitsev väike pruunitriibuline lind, kelle ühetooniline laul meenutab ritsika sirinat


Galinsoga

prahipaikades ja mujal umbrohuna kasvav valgete või roosakate väikeste õisikutega rohttaim


Oligochaeta

ühetaoliste lülide ja väheste harjastega rõngusside klass


Ursa Minor

taevapoolust ümbritsev tähtkuju põhjataevas, mille heledaim täht on Põhjanael


Numenius phaeopus

suurkoovitajast väiksem pruunikashall valge tagaseljaga pikajalgne lind


Anser erythropus

suur-laukhanega sarnanev, kuid sellest märksa väiksem, teravatipuliste tiibadega laukhani


Cygnus columbianus

laululuigega sarnanev, kuid väiksem ja heledama häälega valge luik


Sylvia curruca

hrl põõsarindes tegutsev väike pruunikas halli peaga laululind


Microstomus kitt

Euroopa rannikuvees merepõhjal elutsev väikese, kuid esileulatuva suuga kala


Sterna albifrons

väike sinakashall valge lauba ja kollase nokaga veelind


Otis tetrax

pealtpoolt halli ja altpoolt valge kehaga tedresuurune lind


Euthynnus

ookeanide soojades piirkondades elav, tuunidele tüüpilise kehaehitusega suhteliselt väike kala


pelvis minor

vaagna alumine ja väiksem osa, piirkond istmikuluu, häbemeluu ja ristluu vahel


auris externa

kõrva välimine, kõrvalestast ja kuulmekäigust koosnev osa


Circus cyaneus

põõsastike ja võsadega läbistatud soodel ning jõeluhtadel pesitsev loorkull


vena portae

veen, mis juhib seedetrakti, põrna ja kõhunäärme venoosse vere maksa


Calidris temminckii

hallika triipudega seljaga, valgete külgede ja kõhualusega ja sirge nokaga väike, Eestis läbirändav lind


Motacilla

väike pikkade peenikeste jalgadega pikasabaline peamiselt putukatest toituv lind


Jynx torquilla

varblasest pisut suurem pruuni sulestikuga ja üle selja jooksva musta triibuga metsalind


Corallium

soojade madalmerede kaljuses põhjas esinev värvilise toesega organism


clitellum

väikeharjasusside nahapaksend, mille eritistest moodustub munadega kookon


Dasypodidae

Kesk- ja Lõuna-Ameerika napihambuliste imetajate sugukonna esindaja, kelle keha on kaetud kõva, sarvplaadikestest moodustunud rüüga


Leptura

mardikas, kes valmikueas toitub õitest ja hiljem vanast puidust


Triglochin

puhmana kasvav peenikeste pikkade lehtede ja tiheda õisikuga rohttaim


humerus

ülemine ots liigestub abaluuga, alumine kodar- ja küünarluuga


brachium

õlaliigese ja küünarliigese vaheline käe osa


Xerochrysum Tzvelev

õletaoliste õite või õisikutega rohttaim, mille õied kuivades ei muutu


Psyllobora vigintiduopunctata

väike sidrunkollane mustade täppidega mardikas


Malus

valgete või roosade õite ja ümarate mahlaste viljadega puu


Coeloglossum

rannaniitudel ja loopealsetel kasvav rohekaspruunide õitega käpaline


Brassia

pikkade peenikeste ereroheliste lehtedega orhidee


Arachnida

klass peamiselt troopikas ja lähistroopikas elavaid lüliliste jalgadega röövloomi (nt ämblikud, skorpionid, lestad, puugid)


Ateles

saledakehaline pikkade sihvakate jäsemete ja haardsabaga Ameerika ahv


Thalictrum

varre tipus pööriseks koondunud õitega rohttaim


Stercorarius

tundra ja arktiliste saarte kajakasuurune konksja noka ja valdavalt tumepruuni sulestikuga röövlind


Acetobacter

aeroobne bakter, mis õhuhapniku osavõtul oksüdeerib etanooli äädikhappeks


Luscinia luscinia

kauni häälega laululind, tumepruuni selja ja valkjashalli kõhuga väike värvuline


Noctuidae

sugukond paksu keha ja kitsaste eestiibadega kogu maailmas levinud ööliblikaid


Matthiola longipetala

hästi lõhnav tagasihoidlike lillakate õitega taim


Eulithis

pruunikas- või kollakaskirjude eestiibadega ööliblikas


Goodyera

metsas kasvav väikeste lõhnavate kreemikasvalgete või rohekate õitega käpaline


maxilla

ülemine lõualuu, millesse kinnituvad ülemised hambad


sinus maxillaris

ülalõualuus olev paariline õõs, mis on ühenduses ninaõõnega


Anemone

valgete või kollaste õitega harilik metsalill, ka mitut värvi õitega aialill

väike valge või kollane lill, mis kasvab metsa all


Nemathelminthes

hõimkond pikliku lülistumata kehaga alamaid usse


Phrynocephalus

lühikese, eest ümara pea ja tüseda kehaga sisalik Euraasia kõrbetes ja poolkõrbetes


Carex diandra

niiskeis ja soostunud kohtades kasvav peaaegu ümmarguste ilma sõlmedeta vartega rohttaim


kurssi viima

millegi kohta (täpsemat) teadmist andma või saama


kätte saama

oma valdusse, enda kasutada või enda osaks saama


luteri

seotud kristliku religiooni suunaga, mis põhineb Martin Lutheri õpetusel


maksmine

kellelegi raha andmine tehtud töö, saadud teenuse, kauba vm eest, ka preemiaks, toetuseks vm


palju

(viitab umbmääraselt kellegi või millegi suuremale hulgale)


puudu jääma

kui millestki <eki-highlight>jääb puudu</eki-highlight>, siis seda on vähem kui vaja, sellest ei piisa


puudu olema

kui keegi või miski <eki-highlight>on</eki-highlight> kuskilt <eki-highlight>puudu</eki-highlight>, siis neid ei ole seal, kus nad peaksid olema


rahul olema

heameelt tundma selle üle, et miski vastab soovitule ja oodatule

tundma, et miski meeldib, vastab su soovidele ja nõudmistele


tasumine

töö, teenuse, teene vm eest ära maksmine, raha-, võlaasjade õiendamine


valimine

mitmest võimalusest ühe kasuks otsustamine


head isu

ütlus inimesele, kes sööb või kellega hakatakse koos sööma

tervitus inimesele, kes sööb või kellega koos sööma hakkame


kuidas läheb

(suhtlusväljendina:) kuidas elad, kuidas elu sujub

kasuta siis, kui tahad küsida, kuidas keegi elab


Parimate soovidega

viisakas väljend, mida võib kasutada kirja lõpus


vabandage

viisakussõna, mida kasutatakse viisakal pöördumisel või vabandamisel

sõna, mida sa kasutad, kui tahad viisakalt midagi küsida või teatada või kui soovid, et keegi sulle midagi andestaks


mitte üksnes ... vaid ka

seob eitavat ja jaatavat lauseosa
mõlemad samamoodi


naerma ajama

kellegi jaoks naljakas tunduma, kellelegi lõbustavalt mõjuma

kui miski ajab sind naerma, siis see tundub sulle lõbus ja naljakas


haavata saama

(nt relvarünnaku tagajärjel) haava, haavu, vigastust või vigastusi saama


iiveldama ajama

kui sul <eki-highlight>iiveldab</eki-highlight>, siis sa tunned, et tahaksid oksendama hakata


magama jääma

unne, uneseisundisse jääma
suletud silmadega puhkama jääma


käima panema

nii tegema, et mingi masin või seade hakkab töötama


püsima jääma

kestma jääma, mitte kaduma või otsa lõppema


süüa andma

kedagi toitma, kellelegi sööki ette andma


sporti tegema

spordiga tegelema, korrapäraselt treenima või mingit spordiala harrastama


hullem

omaduste, tagajärgede vms poolest halvem, raskemini talutav vms

omaduste või tagajärgede poolest halvem, selline, mida on raskem taluda


kiiremalt

rohkem kiiresti, rohkem kiirelt
rohkem kiiresti


lühemalt

vähemate sõnadega, lakoonilisemalt (väljendudes)


pikaajalisem

selline, mis kestab või kehtib suhteliselt pikka aega


tihedamalt

(asetuselt, paiknemiselt) rohkem üheskoos, vähema vahemaaga üksteise vahel, rohkem tihedasti


väikesem

suuruselt, ulatuselt, mahult vm vähem kui miski teine


kõige halvem

omaduste, võimete, seisundi vms poolest kõigile teistele alla jääv

omaduste, kvaliteedi poolest kõige suuremal määral halb


kõige parem

omaduste, võimete, seisundi vms poolest üle kõigi teiste olev

omaduste, kvaliteedi poolest kõige suuremal määral hea


kõige hullem

omaduste, tagajärgede vms poolest kõige halvem, kõige raskemini talutav vms

omaduste või tagajärgede poolest kõige halvem, selline, mida on kõige raskem taluda


kõige paremini

(võrdlustes:) kõige suuremal määral hästi


kõige lähemal

kõige rohkem lähedal, kõige rohkem ligi
kõige rohkem lähedal


kõige noorem

vanuse võrdluses: teistest kõige hiljem sündinud


kõige rohkem

millegagi võrreldes kõige suuremal hulgal või määral

(võrdluses:) kõige suuremal hulgal või määral


kõige tugevamini

kõige tugevamal määral
kõige suurema jõuga


kõige vanem

vanuse võrdluses: teistest kõige varem sündinud


kõige vähem

(omaduse, koguse vms kohta:) millegagi võrreldes kõige väiksemal hulgal või määral


kõige väikesem

suuruselt, ulatuselt, mahult vm kõige vähem võrreldes teistega


arreteerimine

politsei poolt vahi alla võtmine, hrl seoses süüteo kahtlustusega ja/või selle uurimisega


edasilükkamine

hilisemale ajale, mingile tulevale ajahetkele nihutamine


eiramine

tahtlik tähelepanuta jätmine, mitte arvestamine, mitte välja tegemine


eitamine

millegi mitte omaks võtmine, mitte tunnistamine, valeks või ebavajalikuks pidamine


eksportimine

kaupade ja teenuste müük välismaale, müüdud kauba vedu välisriikidesse