a

365 või 366 päeva pikkune periood, mis on jagatud 12 kuuks ja algab 1. jaanuaril ning lõpeb 31. detsembril

365 või 366 päeva pikkune periood, mis algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril


A

elektrivoolu tugevuse mõõtühik, SI-süsteemi üks põhiühikuid


Å

mittesüsteemne pikkusühik, mida kasutatakse spektroskoopias lainepikkuste mõõtmisel ning aatomite suuruse ning keemiliste sidemete pikkuse mõõtmisel


aa

väljendab märkamist, taipamist, meenumist, imestust või üllatust


aabe

kirjas hääliku või häälikuühendi tähistamise märk, nii suur- kui ka väiketäht


aabits

raamat kirjaoskuse algete omandamiseks
raamat, mille abil lapsed lugema õpivad


aabitsatõde

algteadmine millegi kohta, üldtuntud tõde


aadam

(naljatamisi mehe, mõnikord ka üldse inimese kohta)


Aadama-aegne

väga ammu tekkinud, loodud, kujunenud vms, väga vana


aadamaülikond

(hrl mehe alastioleku kohta)
alastiolek (mehe kohta)


aadel

(keskajal valitsenud) eesõigustatud kõrgem seisus

inimesed, kes sünni järgi sellesse seisusesse kuuluvad

eesõigustatud (feodaalühiskonnas valitsev) kõrgem seisus


aadlik

kõrgemasse seisusesse, aadelkonda kuuluv inimene


aadlimatrikkel

täieõiguslike aadlisuguvõsade register 18. sajandi Eesti-, Liivi- ja Saaremaal


aadliürik

aadliseisusse kuulumist tõendav dokument


aadress

isiku elupaiga või asutuse asukoha andmed (nt postisaadetise sihtkohana)

kellegi kodu või mingi asutuse andmed, näiteks maja number ning tänava ja linna nimi

piltl (kirjutise, teose, kriitika vms objektist rääkides) (EKSS)


aadressbüroo

omaaegne asutus, kus peeti linna või riigi elanike elukohtade arvestust ning anti vastavat informatsiooni


Aadria meri

Vahemere osa Apenniini ja Balkani poolsaare vahel


Aafrika punane tee

Lõuna-Aafrikas kasvava tee-punapõõsa lehtedest valmistatud kofeiinivaba tee


Aafrika pühvel

Aafrika troopikametsade ja savannide suur veislane


Aafrika seakatk

kodu- ja metssigadel esinev väga nakkav ägeda kuluga viirushaigus, mida iseloomustab suur suremus


aagreht

maapolitseikohtunik 15.–19. sajandi algul Liivi- ja Eestimaa kubermangus, hiljem ainult Eestimaal


aakrik

mere poolt randa uhutud hukkunud laevade vara


aam

suur (puust) nõu hrl õlle või veini säilitamiseks ja vedamiseks


aamoripost

flirtiv postkaartide või kirjade saatmine pidudel käsiposti teel

flirtiv postkaartide v. kirjade saatmine pidudel käsiposti teel


aar

pindalaühik, 100 m²
pindalaühik, 100 m 2 (tähis a).


aardejaht

vabas õhus mängitav rahvusvaheline mäng, milles osalejad kasutavad GPS-i, täpseid maakaarte vms, et peita ja otsida teatud esemeid, mida nimetatakse aareteks


aare

väärtuslik (peidetud või peidus olev) vara


aaria

indoiraani keeltega ja päritoluga seostuv

iseseisev instrumentaalsaatega vokaalsoolo ooperis, oratooriumis, kantaadis


aarialane

mõne varast indoiraani keelt kõnelnud hõimu liige

(mitmuslikult:) indoiraani keeli kõnelnud suguharud ja rahvad, kes end (pärimustes, ürikutes) ise nõnda nimetasid


aaria rass

(rassiteoorias:) hüpoteetilist indoeuroopa algkeelt kõnelnud rassi liige


aarjalane

(hrl. natsionaalsotsialistlikus rassiteoorias:) kõrgemasse rassi arvatud rahvad (ning isikud) (EKSS)


aas

suur looduslik maa-ala, kus kasvavad rohi ja lilled ning kust saab heina

kaarjas moodustis (rõiva) kinnisel; auk kokkuseaotud nööri v. köie otsas


aasialik

nende kultuurile, elulaadile iseloomulik


aaskannike

karjamaadel ja liivastel niitudel kasvav kirjude õitega rohttaim


Aasovi meri

sisemeri Ukraina kagupiiril, mis on Kertši väina kaudu ühenduses Musta merega


aasta

365 või 366 päeva pikkune periood, mis on jagatud 12 kuuks ja algab 1. jaanuaril ning lõpeb 31. detsembril

365 või 366 päeva pikkune periood, mis algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril


aastaajaline

aastaaegadega seotud, aastaajast olenev vms


aastakümme

kümme aastat, kümneaastane ajavahemik (hrl ühest täiskümnest teise täiskümneni)


aastalõpp

aasta lõppemise aeg, eriti vana-aastaõhtu


aastamakse

ühe aasta eest makstav rahasumma
summa, mis tuleb maksta ühe aasta kohta


aastaring

rõngana nähtav aastane juurdekasv puutüve ristlõikel, kalade soomustel, kilpkonna kilbil vm, aastane kasvurõngas


aastaringne

läbi aasta kestev või toimuv
terve aasta jooksul.


aastasada

väga pikk, sadade aastatega mõõdetav ajavahemik


aastatuhat

(ajaarvamises:) tuhat aastat kestev ajavahemik

tuhat aastat, tuhandeaastane periood (EKSS)


aastavahetus

kalendriaasta vahetumine; vana aasta lõpp ja uue aasta algus


aažio

raha või väärtpaberi tegeliku börsihinna ja sellest madalama nimiväärtuse vahe

raha v väärtpaberi tegeliku v börsihinna ja sellest madalama nominaalhinna vahe


aatomienergia

tuumareaktsioonis vabanev aatomituuma siseenergia


aatomipomm

tuumarelv, mis lõhkedes vabastab aatomienergiat


aatomiseen

tuumaplahvatuse korral tekkiv seenekujuline radioaktiivne pilv


aatomituum

aatomi positiivselt laetud keskosa, mis koosneb prootonitest ning neutronitest

prootonitest ning neutronitest koosnev aatomi positiivselt laetud keskosa


aatomkell

täpne ajamõõtmisseade, mille töötamine põhineb aatomites toimuvatel võnkumistel

täpne ajamõõtmisseade, mille talitlus rajaneb aatomites ja molekulides toimuvatel võnkumistel


aatommassiühik

aatomite jt mikroosakeste massi mõõtühik (1/12 süsiniku isotoobi 12C aatomi massist)


aatomnumber

keemilise elemendi aatomituuma elektrilaengule ehk prootonite arvule vastav tunnus keemiliste elementide perioodilisussüsteemis


abaluu

lame kolmnurkne paariline luu rindkere tagaküljel (inimesel ja imetajatel)

lame kolmnurkne luu õlavöötmes, labaluu (scapula) (EKSS)


abasiini keel

Kaukaasia keel, mida kõneldakse Karatšai-Tšerkessi vabariigis Venemaal


abažuur

valgust suunav ning mahendav (pehmest materjalist) kate elektrilambil


abdoomen

rindkere ja vaagna vahel asetsev seedeelundeid sisaldav kehaosa

kehaosa, kuhu läheb toit pärast söömist ja mis asub rinna all


abessiiv

(grammatikas:) kääne, mis vastab küsimustele <eki-foreign>kelleta?</eki-foreign>, <eki-foreign>milleta?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennata, majata</eki-foreign>)

eesti keele kääne, mis vastab küsimusele <eki-foreign>kelleta?/milleta?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennat</eki-foreign><eki-foreign>a</eki-foreign>, <eki-foreign>õpikut</eki-foreign><eki-foreign>a</eki-foreign>)


abi

millegi kasuliku tegemine, et kellegi tööd või olukorda kergemaks teha

tegevus, millega soodustatakse mingi vajaduse rahuldamist v. toetatakse mingite püüdluste v. eesmärkide elluviimist


abiandja

inimene, kes aitab kedagi nõu, jõuga vm moel


abielluma

abiellu astuma, abielu sõlmima, naist võtma või mehele minema

abiellu astuma, abielu sõlmima, naist võtma v. mehele minema (EKSS)


abiellumiskeeld

keeld abielluda (nt katoliku vaimulikel)


abielu

kahe inimese, hrl mehe ja naise ametlikult registreeritud perekondlik liit ning kooselu

mehe ja naise (hrl. seadusega vormistatud) perekondlik liit ning kooselu


abielulahutus

abielu lõpetamine seadusega kehtestatud korras abielupoolte eluajal


abielupaar

mees ja naine, kes on abielus, abikaasad


abielurikkuja

abielupool, kes murrab truudust, kellel on kõrvalsuhe


abielu rikkuma

abielutõotust mitte järgima, väljaspool abielu kellegagi sugulisse vahekorda astuma


abielurikkumine

(abielus inimese kohta:) seksuaalsuhete harrastamine väljaspool abielu


abielus

seisund, kus kaks inimest on ametlikus liidus ja hrl elavad koos


abijõud

abistav või abitöid tegev töötaja, kellegi abiline


abikaas

inimene, kellega ollakse abielus, üks abielupool teise abielupoole suhtes


abikohtunik

mõningates pallimängudes (nt jalgpallis, tennises, võrkpallis) väljaku piirialalt mängureeglitest kinnipidamist jälgiv kohtunik


abikõlblik

abi saamise tingimustele vastav, sobiv toetust saama


abiline

inimene, kes abistab kedagi, abiks olev inimene (kas ajutiselt, juhuslikuna või pidevalt)

programm, mida veebibrauser kasutab selliste failide töötlemiseks, millega ta ise hakkama ei saa


abimäärsõna

(grammatikas:) ühendverbi koosseisu kuuluv määrsõna (nt <eki-foreign>ära</eki-foreign> ühendverbis <eki-foreign>ära lagunema</eki-foreign>)

muutumatu sõna, mis kuuluvad lauses tegusõna juurde, andes sellele mingi uue tähendusvarjundi või konkretiseerides tegusõna tähendust


abinõu

mingi eesmärgi saavutamiseks rakendatav tegevus või toiming(ud)

meetod või vahend mingi eesmärgi saavutamiseks


abiogenees

elusolendi tekkimine elutust ainest
elusolendite tekkimine elutust ainest


abiraha

ühekordne või regulaarne abiks antav rahasumma

(ühekordne v. regulaarne) rahaline toetus


abiratas

hrl laste jalgrattal tasakaalu hoidmiseks mõeldud väike (äravõetav) lisaratas


abiruum

hoone põhifunktsioone mittetäitev ruum (nt elamus mitte-eluruum, ujulas riietusruum)

mitte-eluhoone igasugune põhifunktsioone mittetäitev ruum (EKSS)


abistama

kellelegi abi osutama, nõu, jõuga vm moel abiks või toeks olema

kellelegi midagi kasulikku tegema, abiks olema


abisõna

(traditsioonilises eesti grammatikas:) kõikide muutumatute sõnade ühisnimetus (nt kaas-, side-, määrsõnad)

(hilisemal ajal:) pragmaatilise tähendusega muutumatu sõna (nt abimäärsõna, sidesõna, hüüdsõna)


abiteoreem

teoreem, millel ei ole iseseisvat tähtsust, kuid mis on vajalik mõne teise teoreemi tõestamisel, abistav väide


abitu

hädas olev, kaitset, tuge, abi vajav
kaitsetust või jõuetust väljendav


abiturient

keskkooli või gümnaasiumi lõpuklassi õpilane


abitööjõud

abistav või abitöid tegev töötaja, kellegi abiline


abivahend

hrl mingit tegevust, toimingut toetav või abistav riist, seade, meetod või infomaterjal

abistav vahend mingi tegevuse läbiviimiseks


abivajaja

inimene, kes vajab abi
abi v. abistamise vajaja


abivalmis

kui inimene on <eki-highlight>abivalmis</eki-highlight>, siis ta tahab sind aidata

nii iseloomustatakse inimest, kes on lahkesti nõus teisi abistama


abiverb

(grammatikas:) tegusõna, mis täiendab teise tegusõna pööramist nt liitaegade moodustamisel (nt eesti keeles <eki-foreign>olema</eki-foreign>, <eki-foreign>hakkama</eki-foreign>, inglise keeles <eki-foreign>have</eki-foreign>)


Abja-Paluoja

linn Viljandi maakonnas Mulgi vallas (Halliste kihelkonnas)


ablas

(hrl looma, harvemini inimese kohta:) ahne sööma või jooma, ahmides ja palju sööv


ablatiiv

(grammatikas:) kääne, mis vastab küsimustele <eki-foreign>kellelt?</eki-foreign>, <eki-foreign>millelt?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennalt, majalt</eki-foreign>)

eesti keele kääne, mis vastab küsimusele <eki-foreign>kellelt?</eki-foreign>,<eki-foreign> millelt?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennalt</eki-foreign>, <eki-foreign>õpikult</eki-foreign>)


abnormne

tavapärasest, harjunud normist kõrvale kalduv

ebaloomulik, selline, nagu ei tohiks olla


abonementtasu

(igakuine) tasu millegi (nt telefonivõrgu) regulaarse kasutamise eest


aborigeen

mingi maa või paiga algse rahva, põlisrahva liige


aborigeenne

pärismaine, samas paigas kujunenud või moodustunud


aborteerima

loodet enneaegselt väljutama, aborti tegema


abortima

programmi täitmist enneaegu lõpetama (EKSS)


abrasiiv

peeneteraline väga kõva aine, millest tehakse lõikeriistu (nt korund, smirgel, teemant)

kõva peeneteraline v pulberjas kulutava toimega kristalne aine


abrasiivketas

seadmetes kasutatav abrasiivpinnaga ketas lihvimiseks või lõikamiseks


abrasiivpaber

liiva vm peeneteralise ainega kaetud paber, mida kasutatakse pindade lihvimiseks


abrasioon

merelainete ja nende kantud materjalide mõjul toimuv maismaa purustumine rannal

müntide kaalu vähenemine kulumise tõttu raharingluses


abrekk

metsavend, röövel (Põhja-Kaukaasias) (EKSS)


abreviatuur

sõna v. sõnaühendit lühemuse pärast kirjas esindav täht v. täheühend; sõna v. sõnaühendi lühendamisel saadud (ka kõnes kasutatav) sõna.


absats

taandreaga algav tekstiosa (kuni järgmise taandreani)

teksti osa, mis algab uuelt realt ja sisaldab tavaliselt mitut lauset


absolutiseerima

täiuslikuks, kõikehõlmavaks vms taoliseks pidama või muutma


absolutism

riigi valitsemise vorm, kus ühele isikule (monarhile) kuulub nii seadusandlik, täidesaatev kui ka kohtuvõim (levinud 17.-18. sajandil)

filosoofiline teooria, mille kohaselt on igale moraaliprobleemile olemas ainult üks õige vastus


absoluutalkohol

puhas alkohol, 100-protsendiline, puhastatud etanool, mis ei sisalda vett


absoluutarvestus

üldine, kõiki hõlmav, vanusest, soost, kaalust vm teguritest sõltumatu arvestus


absoluutkõrgus

maapinna punkti (nt mäetipu, künka lagipunkti) kõrgus kindlaksmääratud keskmisest merepinnast


absoluutne

(igas mõttes) täielik või täiuslik, väga suur


absoluutselt

mitte mingil määral (hrl eitavas lauses)


absorbeerima

kiirgust, heli, elementaarosakeste voogu tugevuselt nõrgendama


absorbeeruma

(kiirguste, helide, elementaarosakeste voogude kohta:) teatud aines, keskkonnas tugevuselt nõrgenema


absorptsioonispekter

kõver, mis näitab elektromagnetkiirguse aines neeldumise tugevuse sõltuvust kiirguse sagedusest


abstinentsinäht

sõltlasel pärast alkoholi vm mõnuaine (ka mõne ravimi) toime lakkamist tekkiv tervisehäire (nt peavalu, iiveldus, lihasvärinad)


abstrakt

teadusartikli, ettekande vm lühike tutvustus, sisukokkuvõte


abstraktne

mõttes eksisteeriv, mõtlemisega tajutav, abstraktsioonidega seotud


abstraktne kunst

maalis, skulptuuris ja graafikas viljeldav modernistlik kunstisuund, mis on loobunud reaalsuse esemete ja figuuride kujutamisest äratuntaval kujul, kunstiline väljendus saavutatakse looduslikke vorme abstraheerides ja deformeerides, värve, jooni, pindu ja vorme ühendades


abstraktne kääne

(grammatikas:) kääne, mis näitab peamiselt nimisõna(fraasi) süntaktilist funktsiooni, kandes väga üldist laadi grammatilist tähendust (eesti keeles nimetav, omastav ja osastav)


abstraktsionism

kunstililiik, mille puhul kavatsuslikult välditakse jälgitava maailma kujutamist


abstsess

põletiku tagajärjel loomsetes kudedes tekkiv piirdunud mädakogum

mädanik, põletiku tagajärjel kudedes tekkiv piiratud mädakogum; mädaga iseloomustuv põletik loomses eluskoes


abstsiss

(geomeetrias:) üks kolmest koordinaadist (lisaks ordinaadile ja aplikaadile), mis määravad punkti asendi ruumis koordinaadistiku suhtes, punkti kaugus y-teljest


abstsisstelg

koordinaatteljestiku horisontaalne, vasakult paremale suunduv telg


absurd

terve mõistuse või loogilise mõtlemisega vastuolus olev nähtus, väljend, mõte

absurdne nähtus, väljend v. mõte; kõik see, mis on absurdne


absurdne

ebaloogiline või terve mõistusega vastuolus olev


absurdsus

absurdne väide, nähtus vm mõttetus
mõistusevastane olukord


abuurapuu

Indo-Hiinast ja Malaisiast pärit tugeva hallutsinogeense toimega igihaljas rohttaim


abüssaal

veekiht, mis asub ookeani või mere pinnast rohkem kui 3000 meetrit sügavamal


Ac

radioaktiivne, väga reageerimisvõimeline hõbevalge metall, omadustelt aktinoid, keemiline element järjenumbriga 89


Achilleuse kand

nõrk koht, puudus (kreeka müüdi järgi võidi Achilleust haavata vaid kannast) (EKSS)


Achilleuse kõõlus

kanna külge kinnituv sääremarja kolmpealihase kõõlus


a. D.

Kristuse sünnist arvestatava ajaarvamise järgi


AD

(vanades kroonikates, tänapäeval arhaiseerivas stiilis:) issanda aastal, s.o. meie ajaarvamise järgi


adaptatsioon

organismide või nende osade ehituse või talitluse kujunemine selliseks, et see tagab teatud elutingimustes parimini isendi või liigi säilimise ja populatsiooni suurenemise

mugandatud versioon mingist teosest, muudetud, lihtsustatud, vormiliselt muudetud  ja lühendatud tekst kas ümberjutustuse, sisukokkuvõtte vms-na


adaptsioon

teksti muutmine mõistetavamaks, seda lihtsustades ja kärpides

organismide v. nende osade olelustingimustega vastavamaks muutumine


Addisoni tõbi

pruuni nahapigmentatsiooniga iseloomustuv sisesekretsioonihaigus


adekvaatne

millelegi täiesti vastav, millegi suhtes õige, täpne


adept

väljapaistva isiku õpetuse või ideede järgija, ustav õpilane

usundi, eriti müsteeriumiusundi salaõpetustesse pühendatu


adessiiv

(grammatikas:) kääne, mis vastab küsimustele <eki-foreign>kelle</eki-foreign><eki-foreign>l?</eki-foreign>, <eki-foreign>millel?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennal, majal</eki-foreign>)

eesti keele kääne, mis vastab küsimusele <eki-foreign>kellel?/millel?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennal</eki-foreign>, <eki-foreign>õpikul</eki-foreign>)


adhesioon

molekulaarjõududest tingitud seos eri keha molekulide või aatomite või eri materjalist kehapindade vahel

maalimisel kahe materjali kokkupuutel tekkiv külgekleepumine


adipoossus

rasvkoe ülemäärane rasvasisaldus, mis on tingitud sellest, et toitumisel on saadud rohkem energiat, kui organism vajab


aditiiv

(grammatikas:) sisseütleva käände lühike vorm (nt <eki-foreign>majja</eki-foreign>, <eki-foreign>jõkke</eki-foreign>)


adjektiiv

omadust väljendav sõna (nt <eki-foreign>punane</eki-foreign>)

sõna, mis väljendab asja või inimese omadust ja mis vastab küsimustele <eki-foreign>missugune?</eki-foreign>, <eki-foreign>milline?</eki-foreign>. Omadussõnad on näiteks <eki-foreign>suur</eki-foreign>, <eki-foreign>ilus</eki-foreign>, <eki-foreign>hea</eki-foreign> ja <eki-foreign>punane</eki-foreign>


adjektiivne

omadussõnaga väljendatud, omadussõna(de)st koosnev või omadussõnana toimiv


adjutant

kõrgema ülema või asutuse käsutuses olev eriülesandeid täitev ohvitser

kõrgema ülema käsutuses olev ohvitser eriülesannete täitmiseks


administraator

hotelli vm asutuse igapäevast tööd korraldav ametiisik

inimene, kelle töö on korraldada igapäevaseid praktilisi asju, näiteks hotellis või restoranis

(näit. hotelli, restorani, teatri) igapäevast praktilist tööd korraldav ametiisik (EKSS)


administratiivhoone

haldusasutuste või -personali tööks mõeldud hoone

hoone, milles töötab ettevõtte juhtkond, haldus- ja majandamisüksused jne


administratiivkulud

asutuse, teatava töölõigu vms juhtimise kulud

riigi vm piirkondliku üksuse juhtimise ja valitsemise kulud


administratiivne

millegi juhtimise ja korraldamisega seotud


administratiivpiir

haldusüksuse (nt linna, maakonna, valla) piir


administratiivüksus

riigi piirkondlik üksus, mida juhitakse ja valitsetakse seadustele toetudes (nt maakond, linn, oblast, kanton)


administratsioon

asutuse või ettevõtte juhtkond, kes vastutab asutuse tegevuse eest ja korraldab igapäevatööd


administreerima

asutust, teatavat töölõiku vms juhtima ja korraldama, selle eest vastutama


admiral

viitseadmiralile järgnev kõrgeim ohvitseri auaste Eesti jt riikide mereväes

punaste vöötide ja valgete laikudega mustatiivaline päevaliblikas (Vanessa atalanta) (EKSS)


adopteerima

võõrast last oma seaduslikuks lapseks võtma


adpositsioon

nimisõna juurde kuuluv ees- või tagasõna (nt <eki-foreign>tänu</eki-foreign> väljendis <eki-foreign>tänu jumalale</eki-foreign> või <eki-foreign>jooksul</eki-foreign> väljendis <eki-foreign>aja jooksul</eki-foreign>)

sõna, mis esineb tavaliselt koos nimisõnaga ja väljendab kohta, aega, põhjust, viisi, vahendit, suhtumist, hulka või määra. Kaassõnad on näiteks <eki-foreign>alla</eki-foreign>, <eki-foreign>ette</eki-foreign>, <eki-foreign>keskel</eki-foreign>, <eki-foreign>enne</eki-foreign>, <eki-foreign>pärast</eki-foreign>, <eki-foreign>tänu</eki-foreign>, <eki-foreign>tõttu</eki-foreign>, <eki-foreign>abil</eki-foreign> ja <eki-foreign>suhtes</eki-foreign>


adrakohtunik

maapolitseikohtunik 15.–19. sajandi algul Liivi- ja Eestimaa kubermangus, hiljem ainult Eestimaal


adralusikas

endisaegse harkadra osa mulla kõrvalelükkamiseks


adraraha

feodaalajal talupoja kasutuses olevalt maalt võetud rahamaks

talupoja kasutuses olevalt maalt feodaalajal võetud rahamaks


adratalupoeg

teoorjuse ajal Eesti- ja Liivimaa talupoeg, kelle talu põllud olid hinnatud adramaades ning kes pidi mõisale tegema nädalas kuni 6 teopäeva

Eesti- ja Liivimaal talupoeg, kelle talu põllud olid hinnatud adramaades ja kes kandis tavalisi feodaalkoormisi (EKSS)


adravannas

endisaegse konks- ja vannasadra kiilukujuline kündev osa


adrekas

neerupealiste hormoon, mis organismi pingeseisundi korral ergutab südametegevust, ahendab veresooni ja kiirendab hingamissagedust, üks virgatsaineid


adresseerima

(posti)saadetist, kirja, sõnumit vms (aadressi järgi) kellelegi, kuhugi suunama


adruvall

merest väljauhutud adru vallina rannal
merest väljauhutud adru vallina rannas


aduma

millestki aru saama, midagi mõistma või taipama


A-duur

mažoorhelistik, mille esimene aste on la


advendiaeg

kirikuaasta esimesed neli nädalat, jõuludeks valmistumise aeg neljandast pühapäevast enne esimest jõulupüha (25. detsembril)


advendikalender

24 aknakesega kalender, milles on iga jõulueelse päeva jaoks maiustus


advent

kirikuaasta esimesed 4 nädalat, jõuludeks valmistumise aeg


adventiivne

(taime kohta:) võõrsilt toodud või tulnud, tulnukana elutsev


adventiivtaim

taimeliik, mis on inimtegevuse tulemusena tahtmatult võõrsilt sisse toodud


adverb

muutumatu sõna, mis väljendab aega, kohta, viisi, määra vm (nt <eki-foreign>nüüd</eki-foreign>, <eki-foreign>ruttu</eki-foreign>) või annab eri tähendusvarjundi mõnele sõnale (või fraasile, lausele)

sõna, mis väljendab kohta, aega, viisi, hulka või määra ja vastab näiteks küsimusele <eki-foreign>kus?</eki-foreign>, <eki-foreign>millal?</eki-foreign> või <eki-foreign>kuidas?</eki-foreign>. Määrsõnad on näiteks <eki-foreign>kaugel</eki-foreign>, <eki-foreign>homme</eki-foreign>, <eki-foreign>kiiresti</eki-foreign>, <eki-foreign>salaja</eki-foreign> ja <eki-foreign>vähe</eki-foreign>


adverbiaal

(grammatikas:) lauseliige, mis on omadussõna või määrsõna laiend või niisugune pöördsõna laiend, mis ei ole sihitis ega öeldistäide


adverbiaallause

(grammatikas:) määruse funktsiooniga kõrvallause


adverbiline

(grammatikas:) määrsõnaga väljendatud, määrsõna(de)st koosnev või määrsõnana toimiv


advokaat

õigusabi osutav, kedagi kohtus esindav ning kaitsev jurist

jurist, kelle töö on kohtus kedagi kaitsta ja talle nõu anda


aed

hrl maja ümbritsev (taraga piiratud) ala, kus kasvatatakse lilli, köögivilju, viljapuid vms

maa-ala maja juures, kus saab kasvatada lilli, köögivilju ja puuvilju

(hrl. liitsõnades:) taraga piiratud ala mingiks otstarbeks (nt viljeluse)


aedaster

paljude värvi- ja vormiküllaste sortidega täidisõieline üheaastane aialill

korvõieliste sugukonda kuuluv monotüüpne (1 liigiga) taimeperekond


aeddaalia

juurmugulate, harunematu varre ja suure värvikireva õiega püsilill aiailutaimena


aedfloks

püstiste varte ja värvikate õiekobaratega pikaealine aiataim, mis õitseb suvel ning sügisel


aedik

taraga piiratud väike ala või ruum (noor)loomade eraldamiseks

pulkadest aiake väikelapse liikumise piiramiseks


aedkannike

lillakas- ja kollakaskirjude suurte õitega ilutaim

suurte lillade, kollaste, valgete või oranžide õitega taim, mis kasvab sageli aias


aedkress

väikeste rosetiks koondunud, vürtsika maitsega lehtedega aiataim, mida kasvatatakse maitse- ja salatitaimena


aed-lepalind

Eestis sage, roostepunase rinna- ja sabasulestikuga laululind


aed-liivatee

maitse- ja ravimtaimena tuntud tihe püstiste varte ja roosade, lillade või valkjate õitega aromaatne poolpõõsas, mis pärineb Vahemere maadest

(Thymus vulgaris) 20-40 cm kõrgune mitmeaastane igihaljas poolpõõsas, millel on lineaalsed, sissepoole käändunud lehed ja lillad või roosad õied


aedmurakas

Põhja-Ameerikast pärinev aedades kasvatatav mustade vaarikasarnaste viljadega poolpõõsas


aednik

aiandusega, aiakultuuride kasvatamisega (elukutseliselt) tegelev isik

inimene, kelle töö on hoolitseda aia eest


aednikunuga

aiatöödel kasutatav (kõvera teraga) nuga (nt väiksemate okste kärpimiseks) (EKSS)


aedpiste

siksakki moodustav, teise pistega üleval ja all ristuv diagonaalne kaunistuspiste

aeda meenutavaid ridu moodustav piste (EKSS)


aedseller

köögiviljana kasvatatav tumeroheliste lehtede ja väikeste valgete õitega aromaatne rohttaim, millest toiduks tarvitatakse juurt, lehti või leherootse


aedtill

maitsetaimena kasvatatav aromaatne köögivili

taim, mille lehti ja vart kasutatakse maitseainena

maitsetaimena kasvatatav köögivili (Anethum graveolens)


aedvili

hrl kasvatatav taim, mille osi või tervet taime tarvitatakse söögiks, nt kartul, kapsas, porgand, tomat, aedhernes, salat

taim või taime osa, mida inimesed söövad, näiteks tomat, kapsas ja kartul

(aiand.) köögivili, puuvili ja aias kasvavad marjad


aeg

lõputu, piiramatu kestus, lõputult voolavad tunnid, päevad, aastad vms

see, mida mõõdetakse näiteks minutites, tundides, päevades või aastates

mingite iseloomulike tunnustega v. mingiks eesmärgiks sobiv kindlate piirideta ajavahemik


ajal

siis, kui miski parasjagu kestab või toimub

siis, kui miski just on, toimub või kestab


aeg-ajalt

aeg-ajalt (ette tulles), mõne aja tagant (kordudes), mõnel juhul

(AEG) mõnel juhul; mõnel ajal (kordub midagi teatud aja tagant)


aega maha võtma

mingis töös, tegevuses vahet pidama, vaheaega tegema, puhkama või muude asjadega tegelema


aegamööda

(AEG) aja möödudes, aja jooksul (hulga kvaliteedi/kvantiteedi muutumise kohta)


aeganõudev

rohkesti aega kulutav, ajaliselt kaua kestev


aega parajaks tegema

mingi kindlal ajal toimuva tegevuse eel vaba aega mingi juhusliku tegevusega viitma


aega viitma

aega (tarbetult) kulutama
aega (niisama) mööda saatma


aeglane

aegamööda, pikkamööda toimuv, kulgev või arenev

selline, mis toimub või kestab kaua aega

nii iseloomustatakse inimest, kes on loomu poolest aegamööda, pikkamööda toimiv, liikuv, tegutsev jne


aeglane valss

lüüriline 3/4-taktimõõdus seltskonna- ja võistlustants


aeglustama

mingit protsessi või liikumist aeglase(ma)ks muutma


aeglusti

mingit protsessi või liikumist aeglustav seade või aine

mingit protsessi v. liikumist aeglustav seade


aeglustus

millegi aeglase(ma)ks muutmine või muutumine, aeglasemaks jäämine


aegluup

kujutatu normaalsest aeglasem esitus ekraanil, mis on saavutatud kiirendatult filmitud, kuid normaalkiirusega projitseeritud esitusega

kiirendatult filmitud, kuid normaalkiirusega projitseeritud kujutise (normaalsest aeglasem) liikumine ekraanil (EKSS)


aegrelee

määratud ajavahemiku järel rakenduv (nt helisignaali andev) ajaseade

elektrooniline lülituskell seadme etteantud ajal sisse-, väljalülitamiseks vm funktsiooni täitmiseks


aegruumiline

aja ja ruumiga (või kohaga) seostuv, aegruumist lähtuv


aegsasti

(AEG) enne õiget või kokkulepitud aega (EKSS)


aegsütik

sütik, mis paneb lõhkelaengu plahvatama teatud viivitusega


aeguma

oma ajakohasust kaotama, oma aja äraelanuks muutuma, moraalselt vananema

seaduses ettenähtud tähtaja möödumisel kehtivust kaotama (EKSS)


aereerima

pinnast, vett, veini vm ainet õhuga varustama, et selle omadusi parandada


aerodroom

lennukite startimiseks, maandumiseks ja hoolduseks kohandatud maa-ala

maa-ala, kust lennukid stardivad ja kuhu nad maanduvad


aerofon

muusikariist, milles heli tekib puhutava õhu võnkumisest pilli torus


aerofoto

õhust pildistatud maapinna foto
foto maapinnast pildistatuna õhust


aerograaf

seade, mis mingit ainet pihustab suruõhu toel (nt puhastustöödel, värvimustrite riidele kandmisel)


aeroobikatreening

aeroobikatreeningu ülesandeks on pakkuda tervislikku, enesetunnet parandavat ja võimalikult paljudele osalejatele sobivat kehalist tegevust, mis arendaks töövõimet ja kindlustaks organismi harmoonilise arengu, st aitaks saavutada head kehalist vormi


aeroplaan

õhust raskem tiibadega õhusõiduk, mis lendab jõuseadme abil tekitatud tõstejõu toimel


aerosool

lenduvate pritsmetena pihustatav aine (nt ravim, värv, puhastusvahend)

gaas koos selles heljuvate tahkete v. vedelate osakestega


aerostaat

õhust kergem jõuseadmeta õhusõiduk, mis püsib õhus kesta täitva kerge gaasi või kuuma õhu tõstejõu toimel

õhupall; ka üldse õhust kergem lennuaparaat.


aerotank

läbivooluga mahuti, kus puhastatavat reovett õhustatakse

aeratsioonikamber, kus reovesi kontakteerub aktiivmudaga ehk mikroorganismide biomassiga


aeroteraapia

värske välis- või ruumiõhuga ravimine (hõlmab nt õhuvannide võtmist)


aerulaud

lauakujuline veesõiduvahend, millel sõitja seisab püsti peal, lükates end mööda veepinda edasi kanuumõla moodi aeru abil


aerupaat

tullidega kinnitatud aerudega sõutav, sõudmisega liikuv paat


aerusurf

surfist alguse saanud veespordiala, milleks kasutatakse aerusurfilauda ja aeru, eesmärk on hoida aerusurfilauaga vee peal liikudes tasakaalu


aerutull

paadi parda küljes olev puupulk või raudhark, millele toetub sõudmisel aer


aevastama

nina limaskesta ärrituse tõttu õhku ninast (ja suust) välja purskama

ninast (ja suust) õhku järsult välja hingama, nii et tekib tugev heli


afaasia

ajukahjustusest põhjustatud võimetus end sõnades ja kirjas väljendada või kõnest ja kirjast aru saada


afaasik

kõnehalvatust ehk afaasiat põdev inimene


afektiivne

afektist tingitud, tulenev, afekti kujul esinev

nii kirjeldatakse inimest, kel on tormiline tundepuhang


aferist

afääridega tegeleja, sahkerdaja, petis
petis, afääridega tegeleja.


afgaan

Afganistani põhirahva liige
(mitmuslikult:) Afganistani põhirahvas


Afgaani hurt

saleda keha ja kõrgete jalgadega pikakarvaline jahikoer


afgaani keel

Iraani keel, mida kõneldakse peamiselt Afganistanis ja Põhja-Pakistanis


afiks

(grammatikas:) sõnaosa, mis liitub sõnatüvele ega esine iseseisvalt (nt tuletusliide <eki-foreign>-stik</eki-foreign>, eesliide <eki-foreign>eba-</eki-foreign>, muutelõpp <eki-foreign>-le</eki-foreign>)

alusvormile liituv, iseseisvalt mitteesinev sõna koostisosa (EKSS)


afiksaaladverb

(grammatikas:) ühendverbi koosseisu kuuluv määrsõna (nt <eki-foreign>ära</eki-foreign> ühendverbis <eki-foreign>ära lagunema</eki-foreign>)


afišš

reklaamkuulutus (või plakat) nt tänavatel ülespanemiseks


afrikaani keel

hollandi keele alusel kujunenud keel, mida kõneldakse Lõuna-Aafrika Vabariigis

17. sajandi hollandi keele dialektidel põhinev keel, mida räägitakse tänapäeval Lõuna-Aafrika Vabariigis ja mujal Aafrikas


afrikander

afrikaani keele kõneleja, peamiselt buuride järeltulija

17.-18. saj. Lõuna-Aafrikas sündinud valge, hrl. hollandlaste v. prantslaste järeltulija


afroaasia keelkond

keelkond, kuhu kuuluvad araabia, berberi jt Edela-Aasias ja Põhja-Aafrikas kõneldavad keeled


Ag

valge läikiv väärismetall, keemiline element järjenumbriga 47

hall läikiv väärtuslik metall, millest tehakse näiteks ehteid


aga

(vastandavalt:) seob lauseid või lauseosi, mis sisaldavad vastandavaid või piiravaid väiteid või asjaolusid

alustab lause täpsustavat või selgitavat osa

ühendab lauses osi, mis sisaldavad vastandeid

sissejuhatavalt öeldu rõhutamiseks; hrl hüüatustes


aganalasn

puulabidas, millega vanasti tambiti peeneks leivataignasse lisatavad aganad

kitsa sirge raudotsiku ja pikema labaga puulabidas aganate tampimiseks puukünas näljeleiva jaoks


aganik

aganate hoidmise ruum endisajal rehielamus või eraldi hoonena

aganate hoidmise ruum (endisaegse rehielamu osa v. eraldi ehitis).


agar

merepunavetikaist saadav aine, mille lahus annab jahtumisel tugeva tarrendi

innukalt millegagi tegutsev v. tegelev v. midagi tegev


agar-agar

punavetikatest saadav tarretusaine, mida kasutatakse marmelaadi ja muude maiustuste valmistamisel


agarik

meres rannavetes kasvav punakaspruun põõsataoline vetikas


agenda

tegevuskava või päevakord
kirikutalituste käsiraamat


agens

mõju avaldav asjaolu, nähtus vms, mõjuv tegur


agent

luure, politsei vms salajane kaastööline

personaalne digitaalne abiline meediakunstis, loodud lihtsustamaks kasutaja rutiinseid toiminguid


agitatsioon

rahva poliitiline mõjustamine vestluste, meedia vm kaudu

kellegi mõjutamine vestluste, massikommunikatsioonivahendite vms. kaudu


agitatsioonipunkt

poliitilise kihutustöö korraldamise kohalik keskus Nõukogude ajal


agiteerima

midagi tegema innustama, milleski veenma


aglomeratsioon

lähestikku asuvate ning majanduslikult ja tööalaselt seotud linnade rühm

suurlinn koos oma (halduslikult iseseisvate) ees- ja tütarlinnadega


agoonia

organismi talitluste vaibumise järk surma eel


agorafoobia

ärevushoona väljenduv hirm viibida avalikus, rahvarohkes kohas või olukorras, kust on raske kiiresti ja takistusteta ohutusse kohta (tavaliselt koju) pääseda


agraarmaa

valdavalt põllumajandusliku tootmisega riik


agraarne

maavaldusse ja maakasutusse puutuv, põllumajandusega seotud


agraarpoliitika

valitsuse kehtestatud abinõude süsteem, mis on suunatud oma riigi põllumajanduse arendamisele

põllumajanduse ning agraarsuhete korraldamise ja arendamise poliitika


agraarreform

maaomandisuhete ulatuslik ja põhimõtteline ümberkujundamine


agressiivne

füüsilise jõuga, sõnadega vm viisil kallale tungiv või rünnata tahtev

kui keegi on <eki-highlight>agressiivne</eki-highlight>, siis ta on vihane ja tahab kellegagi vaielda, võidelda või kedagi rünnata


agressor

riik, kes tungib kallale teisele riigile


agronoomia

põllumajanduslikku tootmist, esmajoones maaviljelust uuriv rakendusteadus


agu

varahommikune hämar aeg enne päikesetõusu, koiduaegne helendus idataevas


agueoon

Maa geoloogilises ajaloos teine suurim (ühtlasi pikim) ajavahemik (järgneb arhaikumile ehk ürgeoonile ja eelneb fanerosoikumile)


agul

ääre-, eeslinn, kus elab (või on algselt elanud) vaesem rahvas


ah

väljendab ja rõhutab rõõmu, imetlust, üllatust, ükskõiksust, tüdimust vms

sõna, mis väljendab või rõhutab mingit tugevat tunnet (näiteks rõõmu, üllatust) või ükskõikset suhtumist

küsilause lõpul kasutatav küsisõna; tarvitatakse ka mittearusaamist väljendava küsisõnana (EKSS)


ahaa

väljendab ning rõhutab märkamist, taipamist, mõistmist, teatavaks võtmist või nentivat kinnitust

sõna, mis väljendab ja rõhutab, et sa mõistsid midagi või said midagi teada


ahah

väljendab ning rõhutab teatavaks võtmist, kinnitust, ka märkamist või mõistmist


ahas

suuruselt, mahult üsna väike, selline, kus on kitsas (tegutseda, olla, käia)


ahastus

meeleheide, suur hingevalu, lootusetus- või väljapääsmatustunne

suur hingevalu, lootusetus-, väljapääsmatustunne


ahel

üksteisele järgnevate esemete, nähtuste, faktide, sündmuste, ka inimeste pidev rida

üksteisele järgnevate esemete, nähtuste, faktide, sündmuste, ka inimeste jne. pidev rida (EKSS)


ahelavarii

liiklusõnnetus, kus üksteisele sõidab tagant otsa kolm või rohkem sõidukit


ahelik

üksteise järel või kõrvuti asetsevad esemed, nähtused, inimesed vms

rünnaku-lahingukord, kus sõjaväelased on ühel joonel, rinnetpidi üksteisest 6--8 m kaugusel


ahelkiri

ketina leviv kiri, mille ümberkirjutamine ja edasisaatmine toovat õnne, selle tegemata jätmine aga õnnetust


ahelkokk

mitmesuguseid (mäda)põletikke, sarlakeid ja muid haigusi tekitav kerakujuline bakter


ahelkokkupõrge

selline kokkupõrge liikluses, kus üks liikleja põhjstab teise liikleja kokkupõrke järgmisega nii, et tekib kokkupõrgete ahel


ahelpiste

aheljat, ketitaolist rida moodustav kaunistuspiste (EKSS)


ahelreaktsioon

millestki tõukunud rida sündmusi, millest igaüks omakorda mõjutab järgmist või põhjustab selle

keemiline v. tuumareaktsioon, mis kord alustatuna kutsub omalt poolt esile üha uued samasugused reaktsioonid


ahelverb

kahest tegusõnast koosnev liitverb, mille sisu annab edasi ühe tegusõna käändeline vorm <eki-foreign>-ma</eki-foreign> või <eki-foreign>-da</eki-foreign> (nt <eki-foreign>direktor <eki-highlight>kukkus karjum</eki-highlight><eki-highlight>a</eki-highlight></eki-foreign>; <eki-foreign>poiss <eki-highlight>paukus köhida</eki-highlight></eki-foreign>)


aher

(emaslooma, hrl lehma kohta:) sigimatu, mittetiinestuv


ahetama

varahommikul, koidu eel nõrgalt, vaevu märgatavalt valendama, nõrgalt helendama


ahh

väljendab ja rõhutab rõõmu, imetlust, üllatust, ükskõiksust, tüdimust vms

sõna, mis väljendab või rõhutab mingit tugevat tunnet (näiteks rõõmu, üllatust) või ükskõikset suhtumist


ahhaa

väljendab ning rõhutab märkamist, taipamist, mõistmist, teatavaks võtmist või nentivat kinnitust

sõna, mis väljendab ja rõhutab, et sa mõistsid midagi või said midagi teada


ahhaa-efekt

rõõmuelamus mingi avastuse või äkki tärganud hea mõtte puhul

maastikupargis 18. sai I poolel kasutatud mittenähtav maa-ala piire, mille moodustab püstiseinaga kraav


ahhetama

imestusest, üllatusest, vaimustusest (korduvalt) ah ütlema või hüüdma

imestusest, üllatusest, vaimustusest jne. (korduvalt) "ah" ütlema v. hüüdma (EKSS)


ahiküte

kütmisviis, kus ruume köetakse ahju(de)ga


ahimsa

(India usundeis:) vägivaldsusetus, hingede rändamise usust tulenev printsiip mitte tappa, vigastada ega kahjustada ühtki olendit


ahing

kisuliste harudega (pikavarreline) torkeriist kalapüügivahendina


ahinsa

eetiline põhimõte, mis ei luba elusolenditele viga teha


ahistama

kedagi vaimselt, seksuaalselt vm moel kimbutama või kiusama, talle raskusi, häda põhjustama


ahistamine

(ka ebaseadusliku, karistatava tegevusena:) vaimsel, seksuaalsel vm moel kimbutamine või kiusamine, raskuste, häda põhjustamine


ahistus

rusuv, ahistavalt mõjuv tunne, meeleolu või olukord


ahjuauk

õõnsus, tühe ahju seinas, mida kasutati nt toidu soojas hoidmiseks või riiete kuivatamiseks

ahju soemüüri sisse ehitatud nelinurkne auk, kus hoiti mitmesuguseid väiksemaid esemeid


ahjuhark

endisaegne kaheharulise otsaga paarimeetrine puu põlevate tukkide kohendamiseks ahjus


ahjukartulid

ahjus hrl õlis või rasvas küpsetatud (kooritud) kartulid


ahjukivi

ahju ladumiseks sobilik, selleks mõeldud kivi

lamedapõhjaline kivi ahju ees ahjusuu lähedal, kus istuti toiduvalmistamise või lõmmukiskumise ajal


ahjukumm

ahju rinnaaugust ja lahtisest tulekoldest tõusvate sädemete püüdmiseks kolde kohale ehitatud külgmüüride pikendus ahjusuu ees


ahjukütus

kerge kütteõli (nt gaasiõli), mida kasutatakse eramute kütteks, tööstuses, põllumajanduses


ahjupink

ahju või pliidi soemüüri küljele ehitatud pikk kividest iste- ja lamamispink, mis läheb kütmisel soojaks


ahjupraad

ahjus küpsetatud suurem lihatükk
(prae)ahjus küpsetatud praad


ahjusoe

otse ahjust (küpsemast) võetud, väga värske


ahjutoit

ahjus küpsetatud v. keedetud toit (EKSS)


ahjuvorm

hrl plekist, klaasist või keraamiline kõrgete servadega nõu toidu küpsetamiseks ahjus


ahkju

saamide paadikujuline jalasteta (põhjapõdra)regi

ühe laia jalasega kodarateta regi, põhjamaade iidne taliveok


ahm

mustjaspruun umbes ühe meetri pikkune taiga- ja tundraalade kiskja


ahmama

suuga millestki kinni võtma, suhu haarama


ahmima

korduvalt (ning ahnelt) midagi või millegi järele haarama

korduvalt (ning ahnelt) midagi v. millegi järele haarama, korduvalt ahmama (EKSS)


ahne

enda valdusse kiskuv või püüdev, võimalikult palju endale tahtev või endasse ahmiv

nii iseloomustatakse inimest, kes võimalikult palju tahab endale saada


ahoi

tähelepanu tõmbav või millelegi juhtiv hüüatus


ahtake

suuruselt, mahult üsna väike, selline, kus on kitsas (tegutseda, olla, käia)


ahter

laeva või paadi tagaosa
laeva v. paadi päraosa


ahtripeegel

püst- või kaldtasapinnaga välissein laeva või paadi päraosas


ahtrus

tiinuse puudumine sigimiskõlblikul emasloomal


ahtushäälik

kaashäälik, mille moodustamisel õhuvool on suus osalt tõkestatud (nt f, j, s)


ahv

troopikametsades hrl puude otsas elav inimesele päritolult lähim imetaja

karvane loom, kes oskab puude otsas ronida

väike sihvakas, ümara pea ja lüheldase koonuga Aafrika ahv (Cercopithecus); (vahel ka mõne muu ahvi kohta)


ahvatama

ahvatlevana midagi tegema mõjutama, kutsuvalt mõjuma

sel viisil sulle mõjuma, et sa tahad kuhugi minna või midagi teha


ahvatlev

meeldival moel huvi äratades midagi tegema kutsuv, köitvalt ligitõmbav


ahvatlus

asjaolu, mis meelitab kedagi midagi tegema, mis kutsuvalt ligi tõmbab


ahviaasta

(Hiina astroloogias:) aasta, mida mõjutab ahvi märk


ahvileivapuu

väga jämedaks kasvav jahukate söödavate viljadega troopikapuu


ahvima

kedagi (rumalalt) kas pilgates või sarnaneda püüdes matkima, järele tegema


ai

väljendab või rõhutab valu, pahameelt, üllatust või rõõmu

sõna, mida sa kasutad, kui sa järsku valu tunned


aiamulk

rõhtlattidega suletav avaus taras või aias


aiandus

aiakultuuride kasvatamisega tegelev maaviljeluse haru

aiakultuuride viljelemisega tegelev maaviljeluse haru; seda käsitlev eriala


aianduskooperatiiv

aiapidajate kaasomandis oleva maa-ala ja seal asuva vara valitsemiseks moodustatud mittetulundusühing

ühendus, mis tegeleb aiandusega kas harrastusena v tulu saamise eesmärgil


aiandusteadus

teadus, mis tegeleb taimede sordiaretuse ja taimekaitsega, agrotehnikaga vms


aianuga

aiatöödel kasutatav (kõvera teraga) nuga (nt väiksemate okste kärpimiseks)


aiapost

post, mille külge kinnitatakse tara rõhtlatid, võrk vms


aiaroheline

maitseköögiviljade rohelised pealsed maitselisandina (nt sibulapealsed, till, petersell)


aiataim

aias kasvatatav taim
aias kasvatatav kultuurtaim (EKSS)


aiavõrk

metallvõrk aia tegemiseks, võrktara võrk


aidaa

(lahkumisel öeldav sõna:) nägemiseni, kohtumiseni


aids

HI-viirusest põhjustatud haigus, omandatud immuunpuudulikkuse sündroom


AIDS

haigus, mis hävitab keha võime võidelda teiste haiguste ja nakkustega


aie

Madagaskaril elav kassisuurune pikasabaline poolahv

Madagaskaril elutsev kassisuurune pikasabaline poolahv (Chiromys madagascariensis)


aim

vaistlik tunne, et midagi on juhtumas, millegi etteteadmise ebamäärane tunne

ebamäärane kujutlus v. käsitus millestki


aimama

millegi saabumist (ebamääraselt, vaistlikult) ennustama, (justkui) ette teadma või tajuma


aimara

ühe Boliivias, Peruus ja Tšiilis elava indiaani rahva liige

Boliivias, Peruus ja Tšiilis elav indiaani rahvas (EKSS)


aimara keel

indiaani keel, mida kõneldakse Lõuna-Ameerikas Andide regioonis Boliivias, Peruus ja Tšiilis


aimduma

aimatavaks, tajutavaks saama või selline olema


aimekirjandus

teaduse valdkonda kuuluvat üldarusaadavalt esitav kirjandus


aimu andma

(mõnesugust) ettekujutust või teadmist tekitama


aimuma

aimatavaks, tajutavaks saama; aimatav, tajutav olema (EKSS)


aimus

ratsionaalsust mittekasutav intuitiivne teadmine; eelneval kogemusel põhinev (ette)aimav, vaistlik tunnetus


aimu saama

mõnesugust ettekujutust või teadmist saama


aina

kogu aeg, jätkuvalt ühtmoodi või samal viisil muutudes

(RÕHK) imestust väljendavalt rõhutab, tõstab esile sõna, lauseosa või järgnevat lauset


aine

see, millest asjad koosnevad ja mis on olemas tahkel, vedelal või gaasi kujul


aineala

valdkond, kust võetakse kunstiloomingu, uurimistöö vms aine


ainekabinet

spetsiaalse sisseseadega ruum mingi õppeaine õpetamiseks (hrl koolis)


ainekäsitlus

(kirj) aine, teose lähtematerjali käsitlemise laad (EKSS)


aineline

(isiku, ettevõtte) varade, rahaga seotud

(isiku seisukohast) rahaga, varaga seotud


aineolümpiaad

võistlus õpilastele mingi õppeaine tundmises


aines

loome- või teadustöö lähte- või allikmaterjal esemete, faktide või andmetena


ainestik

vaimse loomingu, loometöö lähte-, allikmaterjal, aine v. aines (liigendatuna)


ainetund

koolitund mingi õppeaine õpetamiseks ja omandamiseks


ainevahetus

biokeemiliste protsesside kompleks, mille kaudu organism on ühenduses ümbritseva keskkonnaga (saades toiduga vajalikke aineid ja eritades jääkaineid)

elu aluseks olevate biokeemiliste protsesside kompleks, mille kaudu organismid on ühenduses ümbritseva keskkonnaga


ainikmõiste

vaid üht objekti (asja või nähtust) hõlmav mõiste (nt ida)


ainiti

pilku pööramata, tähelepanelikul moel (EKSS)


ainsam

selline, mida või keda on ainult üks
ainult üks


ainsus

grammatiline arv, mis väljendab seda, et kõnealuseid objekte on üks

grammatikas: sõnade vormid, mis tähistavad <eki-highlight>üht</eki-highlight> inimest, asja või nähtust. Näiteks sõna <eki-foreign>sõbrad</eki-foreign> ainsuse vorm on <eki-foreign>sõber</eki-foreign>


ainukene

selline, mida või keda on ainult üks
ainult üks
armsaim inimene


ainukordne

üksainus kord (sel viisil) esinev, üheainsa asja, juhtumiga seotud


ainulaadne

oma laadilt ainukordne, oma liigis ainus, kordumatult omapärane

erakordsena, erilisena tähelepanu äratav


ainult

alustab lauset või lauseosa, mis piirab või täpsustab eelnenud väidet

sõna, mis ühendab lauses mingis mõttes vastandeid

ajalist eeldatavat jätkuvust väljendav; rõhutab suhtumist öeldusse


ainuomane

kellelegi või millelegi ainsana omane või iseloomulik


ainuraksed

rühm üherakulisi mikroskoopilisi organisme (nt osa vetikaid)


ainus

selline, mida või keda on ainult üks
ainult üks
mittekaasaarvatav


ainuvalitseja

piiramatu võimuga riigipea
monarh
piiramatu võimuga riigipea (EKSS)


ainuõigus

ainult ühele isikule, isikute rühmale või asutusele kuuluv (millegi müügi) õigus

ainult teatavale isikule, isikute rühmale, asutusele jne. kuuluv õigus


ainuõiguslik

ainuõigusest tulenev või ainuõigust omav


ainuüksi

(muid võimalusi välistavalt:) ainult, üksnes


aioli

Provence'i köögist pärit küüslaugumajonees, mida kasutatakse kalaroogade, keedukartuli ja lambaliha lisandina


Aiolose harf

tuule toimel helisevate keeltega kõlakastike, algeline keelpill


ais

(muusikas:) pooltooni võrra kõrgendatud la

puu (hrl. on neid paar), mille külge v. millede vahele veoloom rakendatakse ning millest ta veokit, sõidukit, põllutööriista veab; ka vastav puu käru vms. käsitsi lükkamiseks v. vedamiseks


ai sa jutt

ehmatust, üllatust, vaimustust väljendav hüüatus


aistiline

aistingu(te)ga seoses olev, nendel põhinev, meelte kaudu saadud


aistima

tunnetama, (vaistlikult) aru saama või tajuma


aisting

esemete ja nähtuste üksikute omaduste vahetu tunnetus meelte abil

esemete ja nähtuste üksikute omaduste vahetu peegeldus teadvuses


aitama

kellelegi abi osutama, nõu, jõuga vm moel abiks või toeks olema

kellelegi midagi kasulikku tegema, abiks olema


aitäh

ainult tänusõnade ütlemine, pelk sõnaline tänu (ja ei midagi enamat)


aiva

õuna- või pirnitaolise kollase lõhnava viljaga viljapuu või ilupõõsas

(AEG) kogu aeg kestvana; mingi aja jooksul


ajagraafik

millegi toimumise, ürituste ajaline järjestus

üksikasjalik aja kasutamise plaan (nt konverentsi kava, busside sõiduplaan, päevaplaan)


ajahetk

väga lühike ajavahemik, mille jooksul midagi toimub, esineb vms


ajajärk

pikem, teatavate iseloomulike tunnustega ajalõik või periood

pikem periood (ajaloos), mis erineb teistest perioodidest teatud omaduste poolest


ajakadu

kasutada oleva aja kaotsiminek
asjata kuluv või kulutatud aeg


ajakajaline

teataval ajalõigul tähtis, tähelepanu keskmes olev, päevasündmusi käsitlev või puudutav


ajake

(aja kohta üldiselt, aga ka emotsionaalse varjundiga hüüatustes)


ajakiri

pikema ajavahemiku järel (nt kord kuus) ilmuv kindla teemaringi või käsitluslaadiga perioodikaväljaanne

kindlate teemadega väljaanne, mis ilmub enamasti üks kord kuus

pikema ajavahemiku järel perioodiliselt ilmuv kindla teemaringiga v käsitluslaadiga brošeeritud trükis v muu väljaanne


ajakirjandus

aktuaalse informatsiooni kogumine ja esitamine perioodikaväljaannete, raadio, televisiooni vm vahendusel

ajalehed, ajakirjad, raadio ja televisioon

perioodilised trükised (eeskätt ajalehed ja ajakirjad)


ajakirjanduslik

ajakirjandusalane, sellega seotud
ajakirjanduses avaldatud


ajakirjandusvabadus

võimalus vabalt oma ideid, arvamusi ja veendumusi ajakirjanduses väljendada, ajakirjanduslik sõnavabadus


ajakirjandusväljaanne

ajaleht, ajakiri vm perioodiliselt ilmuv teos


ajakirjanik

inimene, kes kirjutab ajalehtedele, ajakirjadele ja veebiväljaannetele artikleid või valmistab ette saateid televisioonis ja raadios

inimene, kelle töö on uudiste kogumine ja esitamine ajalehes, ajakirjas, televisioonis või raadios

ajakirjanduse alal (ka ringhäälingus, televisioonis, informatsiooniagentuurides) kutseliselt töötav isik


ajakohane

nüüdisaja (vm ajalõigu) nõuetele, ootustele vastav


ajakohastama

ajajärgu nõuetele, ootustele vastava(ma)ks, ajakohase(ma)ks, modernse(ma)ks muutma


ajakriitiline

selline, mille puhul on oluline millegi toimumise, sooritamise aeg


ajakulukas

rohkesti aega kulutav, ajaliselt kaua kestev


ajalause

kõrvallause, mis täpsustab pealauses väljendatud asjaolu aega, kestust vms (nt <eki-foreign>värav tuli just siis, kui keegi seda enam ei oodanud</eki-foreign>)


ajalehekiosk

kiosk, kus müüakse ajalehti-ajakirju ja nt sigarette, nätsu, komme


ajalehepoiss

tänaval käest ajalehti müütav (kooli)poiss


ajalehesaba

ajalehe (meelelahutuslik) lõpuosa, selle lisa


ajalehetöö

(ajalehe tegemise, ajalehe toimetuses töötamise kohta)


ajaleht

lühikese ajavahemiku järel (nt iga päev või kord nädalas) ilmuv, päevasündmusi käsitlev ning meelelahutust pakkuv väljaanne (paberil, veebis)

väljaanne, mis ilmub enamasti iga päev ja kus on näiteks uudised, reklaamid ja pildid

lühikese ajavahemiku järel (tihti iga päev) ilmuv, päevasündmusi käsitlev ning meelelahutust pakkuv, hrl. suureformaadiline trükis


ajalik

maisesse ilma kuuluv, lüheldase ajaga määratud (hrl vastandina teispoolsele, igavikule)


ajaline

ajaga, kestusega seotud, ajas esinev
ajaga seotud või ajas esinev


ajalis-ruumiline

aja ja ruumiga (või kohaga) seostuv, aegruumist lähtuv


ajaloolane

ajaloo asjatundja
inimene, kelle eriala on ajalugu
ajaloo eriteadlane


ajalooline

mineviku sündmuste, ehitiste, inimestega vm seotud, sellesse puutuv või sellest tulenev


ajalugu

ühiskonna, rahva vm minevikus toimunud järjestikused sündmused tervikuna

ühiskonna vms. arengukäiku käsitlev teadus, õppeaine v. uurimus


ajama

kedagi või midagi kuhugi liikuma sundima või liikuma panema

kedagi või midagi ühest kohast teise liigutama või liikuma sundima

teat. suunas v. kuhugi liikuma sundima; (kuhugi) midagi tegema sundima


ajamahukas

rohkesti aega kulutav, ajaliselt kaua kestev


ajameri

(lõputult kulgeva aja kohta)
piltlikult aja kohta


ajanihe

aja kujuteldav liikumine edasi- või tagasisuunas (käesolevaga võrreldes)


a ja o

keegi või miski kõige tähtsam või kõige olulisem, algus ja lõpp


ajapalk

töötatud ajaühikute arvu järgi arvutatav palk


ajaplaan

millegi toimumise, ürituste ajaline järjestus

üksikasjalik aja kasutamise plaan (nt konverentsi kava, busside sõiduplaan, päevaplaan)


ajaraisk

mõttetu, ebaotstarbekas aja kulutamine
tarbetult kulutatud, raisatud aeg
aja raiskamine; raisatud aeg


ajaraiskamine

mõttetu, ebaotstarbekas aja kulutamine
tarbetult kulutatud, raisatud aeg


ajarelee

määratud ajavahemiku järel rakenduv (nt helisignaali andev) ajaseade

elektrooniline lülituskell seadme etteantud ajal sisse-, väljalülitamiseks vm funktsiooni täitmiseks


ajaskaala

teatava pikkusega ajavahemik hrl mingi olulise sündmuse piiri tähistajana


ajast-arust

vanast ajast pärit, seetõttu ajakohasuse kaotanud või väga vanamoeline


ajastu

pikem, teatavate iseloomulike tunnustega ajalõik või periood

pikem periood (ajaloos), mis erineb teistest perioodidest teatud omaduste poolest

aegkonna alajaotus, ajavahemik (35-90 miljonit aastat), mille kestel kujunesid ladestu kivimid (EKSS)


ajasääst

aja kokkuhoid
säästetud aeg
aja säästmine, säästetud aeg (EKSS)


ajateenistus

piiratud kestusega (kohustuslik) teenistus kaitseväes, mille vältel saadakse sõjaline väljaõpe ja sõdurile vajalikud teadmised ning oskused


ajatu

konkreetsest ajast sõltumatu, üle aegade kehtiv


ajavahemik

piiritletud ajalõik ühest ajahetkest teiseni

aeg, mis kestab näiteks mingist kindlast päevast või aastast mingi teise kindla päevani või aastani


ajavahestress

füsioloogiline ja psühholoogiline seisund, mis on tingitud ööpäevarütmi muutusest ajavööndite piiride ületamisel, ajavööndi vahetusest johtuv väsimus

kiirest ajavööndite ületamisest põhjustatud seisund, mis võivad esineda lendamisel idast läände, eriti aga läänest itta


ajaveeb

internetis peetav päevik, mis sisaldab ajaliselt järjestatud perioodilisi postitusi veebilehel ning võib olla avalik ja kommenteeritav


ajaveebnik

inimene, kes teeb sissekandeid veebipäevikusse, see, kes blogib


ajaviide

(meeldiv) aja möödasaatmine; seda võimaldav tegevus


ajaviiteline

meeldivat ajaviidet pakkuv, puhkusena mõjuv, mitte eriti tõsine


ajaviitmata

kohe, ilma et muule aega raiskaks, pikemalt mõtlemata


ajavõtt

(spordis:) distantsi läbimiseks kuluva aja täpne mõõtmine


aje

(psüühiline) vajadus midagi teha, (sisemine) tõuge või impulss


ajend

millekski tõuget andev, midagi esilekutsuv (väline) tegur, olukord vms


ajendama

tõuget andvaks teguriks olema, millekski tõuget andma

mingisse olukorda sattumist põhjustama; midagi tegema ajama (EKSS)


aju

inimese ja selgroogsete loomade kesknärvisüsteem (EKSS)


ajudele hakkama

häirivalt, ruineerivalt mõjuma, hulluks ajama


ajugeenius

(nutika, targa inimese kohta, vahel ka kellegi kohta, kes on hakkama saanud millegi arulagedaga)


ajuhälvik

(rumala, taipamatu inimese kohta, ka kirumissõnana)


ajuinfarkt

ajuvereringe haigus, kus veresoone sulgusest tingituna tekib peaaju mingis piirkonnas koekärbus


ajujaht

jaht, kus ajajad peletavad uluki(d) sissepiiratud alalt küttide laskeulatusse


ajukelmepõletik

aju ümbritseva sidekoelise kelme põletik


ajukoor

suuraju poolkerade välimine õhuke hallaine kiht

suuraju poolkerasid kattev koor, kus toimub kõrgem närvitalitlus


ajuloputus

inimese mõjutamine vaimse või füüsilise surve avaldamise, järjepideva veenmise või reklaami teel


ajuma

tuulest, hoovustest aetuna aeglaselt liikuma

millestki aetuna, kantuna, tõugatuna liikuma


ajupestud

(inimese kohta:) iseseisva mõtlemisvõimeta, kellestki või millestki kallutatud


ajupesu

inimese v inimhulga suhtes rakendatav (massi)psühholoogiline vägivald, millega välistatakse isikute v tervete põlvkondade seisukohavõtud propageeritavate seisukohavõttudega


ajupoolkera

peaaju suurima osa (ehk suuraju) üks pooltest


ajupuit

triiviv või lainetest randa, kaldale aetud puit

triiviv v. lainetest randa, kaldale aetud puit (EKSS)


ajupõletik

peaaju koe põletikuline haigus, mis iseloomustub peavalu, teadvushäirete, krampide ja halvatusega


ajupõrutus

löögist või kukkumisest põhjustatud (teadvuse kaotusega seotud) paikne kahjustus peaaju koes

pead tabanud läägist põhjustatud ajukoe paikne kahjustus


ajurabandus

äkki tekkiv aju veresoonte ummistus või lõhkemine, mille tõttu on häiritud aju verevarustus ning aju ei saa piisavalt hapnikku ja toitaineid

peaaju mingi osa talitluse järsk katkemine


ajuripats

sisesekretsiooninääre, mis mõjustab organismi ainevahetust ning kasvu


ajurveda

vanadel India kirjutistel põhinev alternatiivmeditsiini liik

vanadel india kirjutistel põhinev alternatiivmeditsiini liik


ajurünnak

probleemile lahenduse otsimine rühma inimeste loova mõttetöö kaudu


ajusid liigutama

mõistuse abil seoseid leidma ja järeldusi tegema (nt mingi probleemi lahendamiseks, selguse saamiseks)

oma mõtteid kellelegi või millelegi suunama


ajusid loputama

inimest mõjutama tema vaadete ja hoiakute muutmiseks (nt propaganda või reklaami abil)


ajusid ragistama

millegi üle intensiivselt mõtlema, millelegi lahendust, seletust otsima


ajusid ära jooma

alkoholi kuritarvitamisega mõistust kahjustama


ajusopp

teadvuse sügaval sisimas olev, hrl varjatud osa


ajusport

harrastus, mis hõlmab mõistatuste ja ristsõnade lahendamist ning mälumängu


ajusurm

surma faas, mida iseloomustab ajutegevuse täielik ja pöördumatu lakkamine

seisund, milles inimese peaaju funktsioonid on tagasipöördumatult lakanud. Ajusurm saabub 10-15 min pärast südame seiskumist.


ajutegevus

tunnetuse kõrgeim aste, objektiivse reaalsuse peegeldamine keerukas ajutegevuses


ajutine

mittealatine, teatavaks või mõneks ajaks arvestatud, mõnda aega kestev

mittealatine, teatavaks v. mõneks ajaks arvestatud, mõnda aega kestev


ajutiselt

mõnda aega, mittepüsivalt
mõneks ajaks
(AEG) mõnda aega, mitte püsivalt (EKSS)


ajuvapustus

kukkumisel, löögist saadud kerge, lühiajalise teadvusekaotusega seotud ajukahjustus

pead tabanud löögi järel tekkinud kerge kahjustus, mille sümptomiks on mitte üle poole tunni kestev teadvusetus ja lühiajaline mälulünk


ajuvesi

rannikul tugeva tuule toimel tõusnud veetase ja mere või siseveekogude kaldale ajutiselt tõusnud vesi

tuule toimel ümberpaigutunud vesi (EKSS)


ak

pangakonto tehingute tegemiseks, sisse- ja väljamaksete sooritamiseks


akad

vanim semiidi rahvas Lõuna-Mesopotaamias (EKSS)


akadeemia

teaduslik uurimisasutus või kõrgkool, varem ka üldse erialane kool või ülikool

teadlaste v. kunstnike hrl. riiklik koondis, uurimisasutustega v. ilma (EKSS)


akadeemik

akadeemia valitav liige
akadeemia liige (EKSS)


akadeemiline

ülikooli vm kõrgkooliga, ka teaduste akadeemiaga seotud olev

ülikooli vm. kõrgkooliga, ka teaduste akadeemiaga seoses olev


akadeemiline hulkurlus

tudengite, õppejõudude, teadurite õppimine või töötamine mõnes teises kõrgkoolis piiratud aja jooksul


akadeemiline kraad

bakalaureuse-, magistri- või doktorikraad, mille ülikool annab vastava kõrgharidusastme õppekava täitnud ja lõputöö kaitsnud või lõpueksami sooritanud isikule


akadeemiline tund

(kõrgkooliloengu pikkuse järgi:) umbes 45 minuti pikkune ajavahemik


akadeemiline veerand

viieteist minuti pikkune ajavahemik loengu (ka ettekande vms) väljakuulutatud ajast (hrl täistunnil) selle tegeliku alguseni


akantus

Vahemere mail ja troopikas levinud ohakataoline ogaliste lehtedega roht- või põõsastaim

akantuse taime stiliseeritud lehevorm ehismotiivina arhitektuuris jm (EKSS)


aklimatiseeruma

võõraste, harjumatute, eeskätt kliima- ja geograafiliste oludega kohanema


aknakate

(paksem, valgust mitteläbilaskev) kardin, ruloo vms


aknakremoon

akna sulgur, kus käepideme pööramisega avatakse või suletakse vardaga ühendatud aknariivid korraga nii all kui ülal


aknaleng

aknaava ääristav (puust, plastist) liikumatu osa


aknanišš

seina sees olev õõnsus või süvend akna jaoks


akne

eriti murdeealistel esinev nahahaigus, mille tunnuseks on komedoonid ja põletikulised paapulid


akompaneerima

kellelegi mänguriistal saateks kaasa mängima


akordikannel

Kagu-Eestis levinud neljakandilise kõlakastiga kannel, millega saab viisipilli saata mitmes helistikus


akordionimängija

pillimees, kelle instrumendiks on akordion, akordionil mängija


akrobaat

võimleja, kes esineb erilist osavust, paindlikkust ja tasakaalu nõudvate harjutustega


akrobaatika

keerukaid harjutusi, hüppeid, jõuharjutusi vms hõlmav sportvõimlemise ja tsirkusekunsti ala


akrobaatikarada

(võimlemise võistlusaladel:) metallraamile kinnitatud vetruvatest torudest ja neid katvast spetsiaalsest matist koosnev rada hüpete sarja sooritamiseks


akromegaalia

väljaulatuvate kehaosade (sõrmed, varbad, nina, lõug) suurenemine kasvuhormooni liiasuse tagajärjel

kasvuhormooni hüperproduktsioonist tingitud väljaulatuvate kehaosade (nina, sõrmed, varbad, lõug) suurenemine


akrüülhape

terava lõhnaga värvuseta vedelik, mis lahustub vees, etanoolis ja etüüleetris


akseroftool

A-vitamiinist tuletatav kõige enam kasutatav keemiline ühend, A-vitamiini derivaat (A<eki-sub>1</eki-sub>-vitamiin)


aksessuaar

riietuse lisand (nt käekott, vöö, ehe)
dekoratiivne sisekujunduselement


aksioloogia

filosoofia haru, mis käsitleb inimese hinnangulist suhtumist tegelikkusse


aksioom

teooriale või mõttekäigule ilma tõestuseta aluseks võetav väide

teistele väidetele ilma tõestuseta aluseks võetav väide mingis deduktiivses teoorias


akson

närviraku pikk niitjas jätke, mis juhib närviimpulsse rakust välja


akt

juriidilist fakti fikseeriv ametlik dokument


aktiinium

radioaktiivne, väga reageerimisvõimeline hõbevalge metall, omadustelt aktinoid, keemiline element järjenumbriga 89


aktiiv

(grammatikas:) tegusõna grammatiline kategooria, mida iseloomustab see, et tegevussubjekt on lauses alus

tegumood, mille puhul alus väljendab tegijat v. olijat


aktiivaine

(hrl ravimi kohta:) teatud toimet avaldav aine


aktiivsus- ja tähelepanuhäire

neurobioloogiline arenguhäire, millele on iseloomulikud tähelepanu puudulikkus, püsimatus ja impulsiivsus

häire, mille jaoks peab esinema hüperaktiivsuse sündroom koos tähelepanupuudulikkusega


aktiivsusmonitor

randmele või vööle kinnitatav väike seade, mis toimib sammulugejana, pulsikellana, hindab une kvaliteeti, teavitab ühildatud mobiiltelefonile saabuvast kõnest vm


aktimaal

maal alasti inimkehast
vastav maalikunsti žanr


aktinomükoos

inimese ja loomade krooniline mädanikukolletega haigus, mida põhjustavad kiirikbakterid

bakteri poolt tekkitatud suu v kaela nakkushaigus


aktinomütseet

bakter, mis moodustab seeneniidistikutaoliselt hargnevaid ahelaid

ainurakne seent meenutav niitjas, kepjas v. kerajas mikroorganism


aktiveerima

aktiivse(ma)ks muutma, aktiivse(ma)sse olekusse viima


aktiveeruma

aktiivseks, tegevamaks muutuma, tegevusse rakenduma

aktiivse(ma)ks, tegeva(ma)ks muutuma, tegevusse rakenduma


aktiviseerima

aktiivse(ma)ks, toimeka(ma)ks muutma; tegevusse, tööle rakendama


aktivist

mingi organisatsiooni vm koosluse aktiivne liige, mingi liikumise vms agar eestvõitleja


aktseleraator

karburaatori lisaseadis kütuse lisakoguse juhtimiseks silindrisse


aktsenteerima

rõhutatult hääldama või ilmestava lisanduse (nt žesti, helitugevuse) abil midagi rõhutatult esile tooma

muusikas üksikut heli või akordi eriti rõhutama


aktsepteerima

vastuvõetavaks tunnistama, heaks kiitma, nõusolekut andma


aktsia

väärtpaber, mis tõestab osalust ettevõttes ja esindab õigust osale ettevõtte varast ja kasumist

üks osadest, milleks firma väärtus on jagatud ja mida inimesed saavad dokumendi kujul osta

väärtpaber, mis tõendab teatava summa sissemaksmist aktsiaseltsi põhikapitali; ka see osamaks (EKSS)


aktsiahind

aktsia tegelik hind, millega seda ostetakse ja müüakse


aktsiaselts

aktsionäride poolt kokkupandud põhikapitalil rajanev äriühing

ettevõte, mis kuulub inimestele, kellel on selle ettevõtte aktsiaid

aktsionäride poolt kokkupandud põhikapitalil rajanev koondis, mis tegutseb juriidilise isiku õigustes kasusaamise eesmärgil


aktsiaturg

väärtpaberituru osa, mis hõlmab aktsiate ostu- ja müügitehingud

väärtpaberiturg, kus peamiselt kaubeldakse aktsiatega


aktsiis

kaudne riigimaks, millega maksustatakse teatud valmistooteid (nt tubakatooteid, alkohoolseid jooke, vedelkütust)


aktsionär

aktsia(te) omanik, aktsiaseltsi osanik
aktsiaseltsi osanik


aktsioon

organiseeritud tegevus, ühiselt ette võetud, kampaanialik üritus

tegevus, toiming, eriti ühine organiseeritud, sageli kampaanialik üritus


aktsioonis olema

(hoogsalt) tegutsema, tegevuses olema
(sportmängudes:) ründama


aktuaalne

teataval ajalõigul tähtis, tähelepanu keskmes olev, päevasündmusi käsitlev või puudutav


aku

energia talletamise seade, mida saab pärast tühjenemast uuesti laadida

ese näiteks auto, mobiiltelefoni või pleieri sees, mis annab elektrit ja mida peab laadima

eriti korduvalt laetav keemiline vooluallikas


akumulaator

keskseadme register, millesse pandava operandi asendab tehte tulem


akumulatiivne

pudedatest setetest tuule, vee, jää või muu välisjõu toimel kujunenud


akupressuur

(idamaine massaažimeetod:) bioloogiliselt aktiivsete punktide mõjutamine (sõrme)survega


akupunktuur

organismi talitluse mõjutamine spetsiaalsete nõelte torkamisega keha bioloogiliselt aktiivsetesse punktidesse


akuraat

täpselt, väga korralikult, nõuetele vastavalt


akuraatne

(pedantselt) korralik või korras, nõudeid järgiv või nõuetele täpselt vastav


akustiline

helinähtuste levimise, kuuldavuse ja tajumisega seotud

selle mõõtmisega seotud, akustikal rajanev


akuutne

(haiguse kohta:) lühikest aega vältav, hrl äkiliselt, tormiliselt kulgev

kui haigus või valu on <eki-highlight>äge</eki-highlight>, siis see on tugev või muutub kiiresti ohtlikuks


akva

klaasseintega mahuti kalade vm veeorganismide kasvatamiseks ning vaatlemiseks

klaasist seintega anum, mille sees on vesi ja kalad


akvaarium

asutus või loomaaia osakond kalade jm. veeorganismide eksponeerimiseks (EKSS)


akvakultuur

kalade, karpide, vähkide ja veetaimede kasvatus basseinides, tiikides vm tehnoloogiate abil, mis on mõeldud toodangu saamiseks suuremas mahus, kui seda võimaldaksid looduslikud keskkonnatingimused


akvarell

maalimiseks kasutatav pinda õhuliselt ja läbipaistvalt kattev vesivärv


akvarellilik

õrnades, õhulistes, läbipaistvates toonides


akvarellitehnika

maalitehnika, mille puhul akvarellvärvid kantakse läbipaistvate või sulatatud kihtidena paberile, siidile või pärgamendile


akvarellvärv

vees lahustuv mitmesugustest orgaanilistest või anorgaanilistest pigmentidest koosnev värv


akvatoorium

püsivalt veega kaetud ala (nt sadamas, merepiirkonnas)

kindlapiiriline püsivalt veega kaetud ala, veeväli, nt ookeanis, merepiirkonnas, sadamas (EE)


Al

hõbevalge plastne, kergesti töödeldav metall, keemiline element järjenumbriga 13


ala

vanarooma elamu aatriumi mõlemal pikiküljel paiknev ruum v alkoov


alaealine

noor inimene, kes pole veel täisikka jõudnud

noor, kuid mitte veel täiskasvanud inimene


alahindama

midagi või kedagi tegelikust vähem tähtsaks või vähem heaks pidama, millegi või kellegi täit väärtust mitte mõistma või mitte tunnustama

tegelikust vähem tähtsaks v. vähem oluliseks pidama, millegi v. kellegi täit väärtust mitte mõistma v. mitte tunnustama


alajahtumine

kehatemperatuuri langemine normaalsest tunduvalt madalamale


alajaotis

mingi suurema jaotuse või liigituse alaosa, sellest väiksem üksus


alakeha

inimese keha alumine osa (jalad kaasa arvatud või ei)


alaleütlev

(grammatikas:) kääne, mis vastab küsimustele <eki-foreign>kellele?</eki-foreign>, <eki-foreign>millele</eki-foreign>? (nt <eki-foreign>vennale, majale</eki-foreign>)

eesti keele kääne, mis vastab küsimusele <eki-foreign>kellele?/millele?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennale</eki-foreign>, <eki-foreign>õpikule</eki-foreign>)


alalhoidlik

midagi alles hoida püüdev, vana (ja väärtuslikku) säilitav

nii iseloomustatakse inimest, kes kardab muutusi, püüab vana olukorda säilitada


alaline

pidevalt, lõputult kestev, püsivalt olemasolev, toimiv või tegutsev

selline, mis kestab või kehtib pikka aega


alalisvool

elektrivool, mille tugevus ja suund ajas ei muutu

muutumatu tugevuse ja suunaga elektrivool


alalisvoolugeneraator

generaator, mis muundab mehaanilist energiat alalisvooluenergiaks


alaltütlev

(grammatikas:) kääne, mis vastab küsimustele <eki-foreign>kellelt?</eki-foreign>, <eki-foreign>millelt?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennalt, majalt</eki-foreign>)

eesti keele kääne, mis vastab küsimusele <eki-foreign>kellelt?</eki-foreign>,<eki-foreign> millelt?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennalt</eki-foreign>, <eki-foreign>õpikult</eki-foreign>)


alalõpmata

väga sageli, kogu aeg
(AEG) kogu aeg, korduvalt


alalütlev

(grammatikas:) kääne, mis vastab küsimustele <eki-foreign>kelle</eki-foreign><eki-foreign>l?</eki-foreign>, <eki-foreign>millel?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennal, majal</eki-foreign>)

eesti keele kääne, mis vastab küsimusele <eki-foreign>kellel?/millel?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennal</eki-foreign>, <eki-foreign>õpikul</eki-foreign>)


alam

ameti- või teenistusastmelt, sotsiaalselt positsioonilt madalamal seisev

algelisem, madalamal arenemisastmel olev


alamaadel

madalama astme aadelkond, aadli alamkiht


alamaal

esimene õhuke maalikiht tempera-, õli- ja akrüülmaalitehnikas


alamakstud

selline, kes saab või mille eest makstakse liiga väikest palka


alammäär

vähim võimalik määr (hrl tasu- või maksumäär)


alampalk

riiklikult kehtestatud palga alampiir, millest vähem ei tohi töötajale täistööaja eest maksta

valitsuse poolt kinnitatud ja vastavalt majanduslike olude muutumisele muudetav tunni- või kuupalga summa, millest madalamat palka kellelegi tema töö eest maksta ei või


alamsaksa keel

saksa keele põhjamurre, mida kõneldakse peamiselt Põhja-Saksamaal ja Hollandis

vana-alamsaksa keelest pärinev praeguse Saksamaa vähemuskeel; Hollandis, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas ning mujal räägitavaid keelekujusid on käsitletud nii alamsaksa variantide kui eraldi keeltena


alamus

isik, kes on madalamal astmel või positsioonil


alandama

kedagi väärituna kohtlema; kedagi halvemana paista laskma; kellegi väärikust riivama


alandav

alandustunnet esilekutsuv, väärikust pisendav


alandlik

nii iseloomustatakse inimest, kes on kuulekalt alistuv ning leplik


alandus

alandamine, alandav tegu või olukord, alandatud olek

alandav tegu, olukord vms.; alandatud olek


alanduslehter

põhjavee pinna nõgusus, mis tekib vee väljapumpamisel


alane

mingi alaga, teatava valdkonnaga seotud, seda puudutav või käsitlev


alanema

kõrguselt allapoole, madalamale vajuma, (vähehaaval) madalamaks muutuma


alang-alang

puhmikuid moodustav püstiste lehtedega kõrreline rohttaim Kagu-Aasias, Austraalias ning Aafrika ida- ja lõunaosas, Eestis ilutaim


alaosa

millegi alumine osa
millegi alumine piirkond


alarahastama

liiga vähese rahaga varustama
liiga vähese rahaga varustama (EKSS)


alarahastatus

toimimiseks ja arenguks liiga vähese, ebapiisava raha andmine, ebapiisav rahaeraldus mingile valdkonnale

olukord, kus mingile valdkonnale on eraldatud liiga vähe raha


alarmeerima

ohust teatama, ohu puhul appi kutsuma või häireolukorda viima

ohust teatama, ohu puhul appi kutsuma v. häireolukorda viima (EKSS)


alarmisireen

hädaohust märku andev või hoiatav sireen


alarmsõiduk

kiireloomuliste ülesannete täitmiseks kasutatav sõiduk (nt tuletõrje-, kiirabi-, politseisõiduk)


alarõhk

atmosfäärirõhust madalam gaasi rõhk kinnises ruumis (anumas)


Alaska

Ameerika Ühendriikide osariik Põhja-Ameerika loodeosas, lahus muudest osariikidest


alaspidi

(pea, ülemine ots) suunaga allapoole
suunaga allapoole (EKSS)


alasti

millegi abstraktse kohta piltlikult öelduna; kaunistamata, mitte midagi varjamata (EKSS)


alastikultuur

alastioleku harrastus ning seda propageeriv liikumine


alastiolek

ilma riieteta, paljas olemine
ilma riieteta olek


alatalitlus

mingi elundi normaalsest nõrgem või puudulik talitlus


alatasustatud

selline, kes saab või mille eest makstakse liiga väikest palka


alateadvus

inimese teadvusega seotud olek, mis on seotud alateadvusega ja mis ei sõltu tahtest

teadvuse läve taha jäävad psüühilised nähtused, mis mõjustavad indiviidi tegevust


alates

(ajaliselt:) algusega mingist ajast, mingist kuupäevast peale


alati

kinnitab öeldut; teisi võimalusi välistavana


alatine

pidevalt, lõputult kestev, püsivalt olemasolev, toimiv või tegutsev

selline, mis kestab või kehtib pikka aega


alatiseks

lõpmata pikaks, püsivaks ajaks, jäädavalt


alatiselt

ajaliselt lõputult või lõpmata pikaks ajaks


alatoitumus

pidevast puudulikust toitumisest tingitud seisund, mis väljendub kaalulanguses ja lastel kasvupeetuses


alatu

kedagi sihilikult kahjustav või kellegi usaldust kurjasti kasutav, jämedalt ebaaus

nii iseloomustatakse inimest, kes on jämedalt ebaaus ning kedagi sihilikult kahjustav v. kellegi usaldust kurjasti kasutav


alatus

jämedalt ebaaus ning kedagi sihilikult kahjustav v. kellegi usaldust kurjasti kasutav, põlgusväärt, nurjatu


alatähtsustama

midagi tegelikust vähem tähtsaks pidama, sellele liiga vähe tähelepanu pöörama


alavääristama

tõelisest väärtusest madalamaks hindama või halvemaks pidama või halvemana paista laskma

tõelisest väärtusest madalamaks hindama v. halvemaks pidama, seda väljendama


alaväärsuskompleks

(haiguslik) seisund, mille puhul inimene alateadvuses tunneb end (pikkuse, jõu vm poolest) alaväärsena, ebakohasena ning mille ületamiseks võtab ta endale suuri ülesandeid, teeb suuri tegusid vms

alaväärsustundel põhinev kompleks (EKSS)


alaväärsustunne

teistest halvem oleku või halvemaks peetu tunne


alaäge

(haiguse kohta:) keskmise vältuse ja ägedusega kulgev, ägeda ja kroonilise vahepealne


albinism

tumeda loodusliku värvipigmendi (melaniini) osaline või täielik puudumine inimestel, loomadel ja lindudel

retsessiivne pigmentatsioonipuue, mille tõttu karvad on valed ja nahk ülimalt UV-kiirguse kartlik


albinootiline

selline, kel osaliselt või täielikult puudub tume looduslik värvipigment, albinismi tunnustega


album

muusikapalade kogumik, mis on salvestatud nt heliplaadile, CD-le või mida levitatakse digitaalselt

muusikaga plaat, mille peal on palju laule


aldis

(hingeliselt, vaimselt) millelegi vastuvõtlik, millekski valmis


ale

see, kui mingeid tooteid müüakse nende tavalisest hinnast odavamalt

metsa maharaiumine ja põletamine põllumaa saamiseks; sel teel saadud põllumaa


Aleksandri kook

kook, mille muretainakihtide vahel on marmelaad või keedis ning peal suhkruvaap


aleksandrikook

kondiitrikook, mille muretaignakihtide vahel on marmelaad v. keedis ning peal suhkruvaap


alemaa

koht, kus raiuti maha mets ja millest sai põletatud puude tuhaga väetatud põllumaa


alepõllundus

algeline maaharimise viis, mille puhul maa väetatakse põletatud puude tuhaga

alepõletamisel rajanev algeline maaharimisviis


aleuriit

kivimite murenemisel tekkiv pude sete, mis on liivast peenem ja savist jämedam

liivast peenem ja savist jämedam purdsete


Aleuudid

vulkaaniline saarestik Vaikse ookeani põhjaosas Alaska ja Kamtšatka poolsaare vahel


aleviljelus

Alepõletamisel rajanev maaviljelus (EKSS)


alfabeet

mingis keeles kasutatavate tähtede kogum, mis esitatakse kindlas järjestuses

mingis keeles kasutatavad tähed kindlas järjekorras


alfa ja oomega

keegi või miski kõige tähtsam või kõige olulisem, algus ja lõpp


alfakiirgus

ioniseeriv radioaktiivne kiirgus, mis koosneb alfaosakestest, kus kaks neutronit ja kaks prootonit on tihedas kobaras


algaine

aine, mis võetakse aluseks millegi valmistamisel, millest töötlemise käigus tekib teine aine või materjal

antiikses maailmakäsituses universumi moodustaja (kokku arvati universum moodustuvat neljast algaineks: maa, õhk, vesi, tuli)


algaja

inimene, kes on mingis tegevuses vilumuseta või väheste kogemustega, mingil alal hiljaaegu tegutsema hakanu

inimene, kes on alles alustanud mingi asjaga tegelemist

mingis tegevuses vilumusteta, kogemusteta, vähese praktikaga inimene, mingil alal uustulnukas


algallikas

see, kust (või kellelt) mingi info on lähtunud, esmane allikas


algama

(sündmuse, nähtuse kohta:) mingil ajal toimuma või kestma hakkama, algust saama

kui miski <eki-highlight>algab</eki-highlight>, siis see hakkab peale, saab alguse

(midagi) alustama, millegagi algust tegema


algasend

asend võimlemisharjutuse, tantsu vms alustamisel

asend, milles tantsijad asuvad enne tantsu eelmängu algust


algasukas

mingi maa või paiga algse rahva, põlisrahva liige


algatama

milleski initsiatiivi osutama, mingit tegevust käivitama

millelegi algust panema, midagi alustama


algatus

ettepanek millegi alustamiseks, mingi tegevuse käima lükkamine


algatuslik

midagi hooga alustav või korraldav, kedagi koostööle kutsuv


algatusrühm

millegi loomiseks või taastamiseks moodustatud rühm teotahtelisi inimesi

millegi loomiseks v. taastamiseks moodustatud rühm teotahtelisi inimesi (EKSS)


algatusvõime

võime midagi algatada, mingi ettevõtmisega alustada


alge

millegi esialgne arenguvorm, see, millest miski alguse saab ning välja areneb

(filosoofias) kõige eksisteeriva algallikas või algpõhjus (EKSS)


algeline

väga lihtne ja primitiivne
(tehniliselt) madalatasemeline


algjärk

mingi protsessi või tegevuse esimene, varaseim järk


algkeel

keelekuju, millest eristumise teel on kujunenud sugulaskeelte rühm või keelkonna keeled

algupärandi, originaali keel (vastandina tõlkele)


algklass

üldhariduskooli esimese astme klass (hrl 1.–4. või 1.– 3. klass)


algkomponent

põhiline või lähteks olev (aineline, abstraktne) koostisosa


algkool

kool, kuhu lapsed lähevad tavaliselt 6- või 7-aastaselt

üldharidusliku ühtluskooli esimene aste, mis annab õpilastele alghariduse; vastav iseseisev kool


algkude

(taimedel:) jagunemisvõimelistest rakkudest koosnev kude, millest moodustuvad kõik muud koed


algloomad

rühm üherakulisi mikroskoopilisi organisme (nt osa vetikaid)


algmaterjal

materjal, mis on aluseks millegi valmistamisel, koostamisel vms


algmeridiaan

mistahes koha geograafilise pikkuse määramisel aluseks võetav meridiaan, mis läbib Greenwichi observatooriumi asukohta

geograafiliste pikkuste lugemisel algjooneks võetav meridiaan (EKSS)


algminut

(filmi, kohtumise, mänguaja vm sündmuse) esimene minut


algne

ajaliselt kõige varem, algul esinenud või toimunud


algoloogia

bioloogia haru, mis uurib vetikaid
vetikaid uuriv teadus


algosake

aine vähim, mikromaailma kuuluv jagamatu osake (nt lepton, kvark, footon)


algpunkt

koht, kust mingi teekond, bussiliin vms kavakohaselt algab


algsaldo

(raamatupidamises:) raha laekumiste ja väljamaksete algseis (enne raha suurenemist või vähenemist)


algstaadium

mingi protsessi või tegevuse esimene järk või arengu algus


algteadmised

millegi õppimiseks, omandamiseks vajalik esmane, algne info ja oskused


algul

millegi alguses, siis, kui miski algas või algab

(AEG) esimeste asjade, tegevuste hulgas; ajalises tähenduses


algupära

see, kust või millal keegi või miski on alguse saanud või saadud

see, kust keegi või miski pärit on, pärineb


algupärand

teos oma algkeeles või sellisel kujul, nagu autor on selle loonud (vastandina tõlkele, koopiale vms), nt algupärane näidend


algupärane

(teose vm loodu kohta:) alguses, algul olnud või iseseisvalt loodud, mitte järele tehtud


algus

ajaperioodi, sündmuse või tegevuse esimene osa

mingi sündmuse, perioodi või tegevuse esimene osa

mingi aja, perioodi v. sündmuse, tegevuse, töö jne. algusmoment v. algusosa


algusaeg

mingi ajajärgu, millegi eksisteerimise algusosa


algusjärk

mingi protsessi või tegevuse esimene, varaseim järk


algusminut

(filmi, kohtumise, mänguaja vm sündmuse) esimene minut


algustiitrid

filmi, telesaate vms alguses olev tekst, mis sisaldab filmi vm pealkirja ning autorite ja põhinäitlejate nimesid


algustäht

hrl sõna või lause esimene täht
sõna esimene täht


algvorm

(grammatikas:) sõna (kõiki muutevorme) esindav kuju, lähtevorm (nt märksõna sõnaraamatus), eesti keeles nimisõnade puhul ainsuse nimetav, tegusõnadel <eki-foreign>ma</eki-foreign>-tegevusnimi

(esi)algne vorm või kuju, lähtevorm (EKSS)


algvõrre

(grammatikas:) omadussõna või määrsõna võrdlusaste, mis ei näita omaduse määra võrdlevalt (nt <eki-foreign>ilus</eki-foreign>, <eki-foreign>hea</eki-foreign>, <eki-foreign>kaugel</eki-foreign>)


alias

tavaliselt lühem või mugavam kasutaja või muu objekti nimetus


alistama

vaenlase vastupanu murdma (sõjas, võitluses)

kellestki või millestki võitu saama, oma tahtele, mõjule allutama


alistuma

vastupanust loobuma, end võidetuks tunnistama

kaotajaks jääma, mingi olukorraga leppima

kui sa <eki-highlight>annad alla</eki-highlight>, siis sa loobud kellegi vastu võitlemast, lepid mingi olukorraga


alistumatu

selline, kes ei anna alla või ei anna järele


alistusseos

grammatiline seos lauses, kus sõnad, sõnaühendid või osalaused üksteisest sõltuvad (üks tingib teist või teise vormi)


alkašš

inimene, kes ülemäära tarvitab alkohoolseid jooke, on alkoholist sõltuvuses

inimene, kes joob liiga palju alkoholi ja on sellest sõltuvuses


alko

joovastava toimega jook (nt vein, õlu, viin), mille kangus tuleneb joogis sisalduvast etanooli hulgast

joogid, mis sisaldavad alkoholi, näiteks viin, õlu ja vein


alkoaktsiis

kaudne riigimaks, millega maksustatakse alkohoolseid jooke


alkohol

orgaaniline ühend, atsükliliste süsivesinike derivaat, mille molekulis on üks v. mitu vesinikuaatomit asendunud hüdroksüülrühmaga


alkoholijoove

alkoholi tarbimisest tingitud joobeseisund


alkoholilembene

nii iseloomustatakse inimest, kes armastab juua alkoholi


alkoholimürgistus

suurtes kogustes alkoholi joomisel etanoolist tekkiv mürgitus


alkoholism

pikaajalise alkohoolsete jookide liigtarvitamise tagajärjel väljakujunenud haigus, mida iseloomustab pidev alkoholihimu ning organismi kohanemine üha suuremate alkoholikogustega


alkoholivaba

alkoholi mitte sisaldav, selline, et alkohol on eemaldatud


alkolukk

sõiduki süütesüsteemiga ühendatud seade, mis takistab sõidukit liikumast, kui juht pole kaine


alkomeeter

väljahingatava õhu alkoholisisalduse määramise riist alkoholijoobe tuvastamiseks


alkoov

magamisnišš, seinasüvend magamisaseme jaoks


alla ajama

kellestki liiklusvahendiga üle sõitma, kellelegi otsa sõitma


alla andma

vastupanust loobuma, end võidetuks tunnistama

kaotajaks jääma, mingi olukorraga leppima

kui sa <eki-highlight>annad alla</eki-highlight>, siis sa loobud kellegi vastu võitlemast, lepid mingi olukorraga


allaandmine

vastupanust loobumine, end võidetuks tunnistamine

kaotajaks jäämine, mingi olukorraga leppimine


allaheitlik

alistuv ja leplik, käske vastuvaidlematult täitev


alla heitma

kuskilt allapoole, maapinnale vm viskama


alla hindama

hinda alandama, hinda odavamaks tegema
hinda vähendama


allahindlus

see, kui mingeid tooteid müüakse nende tavalisest hinnast odavamalt

kaupade kauasest seismisest, nende kvaliteedi ja tarbimisomaduste langemisest, moe muutumisest jne. johtuv jaehinna alandamine (EKSS)


allajõge

(RUUM) jõge mööda alla; suudme poole (EKSS)


allajäämine

(võistlusel) nõrgemaks osutumine, kaotajaks jäämine


alla kirjutama

allkirja andma, midagi allkirjaga kinnitama


allakirjutamine

(nt lepingu, kokkuleppe) allkirjaga kinnitamine

käibelelastava väärtpaberi ettetellimine, aktsia märkimine (EKSS)


allakirjutanu

see, kes on alla kirjutanud (hrl kirja, artikli vms kirjutaja väljendusena iseenese kohta)

see, kes on alla kirjutanud (hrl. kirja, artikli vms. kirjutaja väljendusena iseenese kohta) (EKSS)


alla kugistama

(kramplikult, kiiruga) midagi alla neelama, ahnelt midagi ära sööma (või jooma)


alla käima

omadustelt või tasemelt kehvaks, viletsaks muutuma


alla laadima

andmeid, faile vms internetist, serverist vm oma arvutisse võtma

internetist andmeid või faile oma arvutisse võtma

faile vms. arvutist välisseadmesse, serverilt tööjaama v. teisest süsteemist oma süsteemi teisaldama (EKSS)


alla laskma

madalamale, allapoole sõitma või laskuma


alla liikuma

ruumis allapoole liikuma
langema nt hinnalt, väärtuse poolest


alla lööma

midagi numbrites väljendatavat madalaks ajama või alandama


allamäge

(piltlikult öelduna) halvema suunas. (EKSS)


alla neelama

ebameeldivat vaikides, (sõnadega) reageerimata ära kannatama


alla panema

teatud otstarbeks millegi alumisele poolele kinnitama või asetama


alla sadama

vihma, lund, rahet suure kogusena maapinnale langema


allasurumine

tundmuste vm tagasi hoidmine või tõrjumine, tundmuste vm avaldumise takistamine


alla sõitma

sõites või libisedes kuskilt kõrgemalt allapoole liikuma


allatiiv

(grammatikas:) kääne, mis vastab küsimustele <eki-foreign>kellele?</eki-foreign>, <eki-foreign>millele</eki-foreign>? (nt <eki-foreign>vennale, majale</eki-foreign>)

eesti keele kääne, mis vastab küsimusele <eki-foreign>kellele?/millele?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennale</eki-foreign>, <eki-foreign>õpikule</eki-foreign>)


alla tingima

(hinda) odavamaks, vähemaks kauplema
ära müüma, maha müüma


alla tulema

allapoole, madalamale tulema (nt astudes)


alla tulistama

lennukit vms tulirelvast või rakettrelvaga tabama ja alla kukkuma panema


allatuule

(liikumise kohta:) selles suunas, kuhu tuul puhub, tuule puhumisega samas suunas


alla vajuma

alla langema või laskuma, allapoole vajuma


alla vanduma

vastupanust loobuma, end võidetuks tunnistama

kaotajaks jääma, mingi olukorraga leppima

kui sa <eki-highlight>annad alla</eki-highlight>, siis sa loobud kellegi vastu võitlemast, lepid mingi olukorraga


allavandumine

vastupanust loobumine, end võidetuks tunnistamine

kaotajaks jäämine, mingi olukorraga leppimine


allavett

selles suunas või seal pool, kuhu vool kulgeb


allavett minema

ebaõnnestuma, nurja minema
kaotsi, tühja minema


alla viima

vähenemist, alanemist põhjustama
(meeleolu) halvaks tegema
vähenemist, alanemist põhjustama (EKSS)


alla viskama

kuskilt allapoole, maapinnale vm viskama


allee

hrl mõlemast küljest korrapärase puudereaga ääristatud tee


alleel

ühe ning sama geeni ehituselt või toimelt erinev esinemisvorm


allergia

organismi häireseisund, mille korral mõni kehavõõras aine kutsub esile spetsiifiliste antikehade tootmise

halb seisund, mis sul tekib, kui sa sööd, hingad või puudutad midagi, mis sinu organismile ei sobi

organismi tavalisest erinev tundlikkus, hrl. ülitundlikkus mõnede ainete suhtes


alles

(endisest) säilinud, veel või endist viisi olemas

(RÕHK) esineb rõhupartiklina, edastades modaalhinnangut; kõneleja tundetooni rõhutav sõna


alles hoidma

midagi endisel kujul säilitama, mitte ära kaotama


alles jääma

alal püsima, säilima, mitte kaduma, hävima või otsa lõppema


allianss

hrl riikide liit (sageli Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni ehk NATO kohta)


allikaline

selline, kus on palju allikaid, allikatega


allikalubi

poorne settekivim, mis on sadestunud lubjarikka põhjavee väljumiskohtades


allikas

põhjavee loodusliku väljavoolu koht maapinnal (hrl veega täitunud süvendina) või veekogu põhjas

koht maapinnal või veekogu põhjas, kust vesi sügavalt maa seest välja voolab

informatsiooni andja; koht kust informatsiooni hangitakse (inimene, organisatsioon, väljaanne)


allikmaterjal

käsikirjaline või trükitud materjal uurimuste vm tööde lähte- või võrdlusainestikuna või informatsiooni lättena


allilm

kurjategijate, prostituutide jms. ringkonnad


alljaotis

mingi suurema jaotuse või liigituse alaosa, sellest väiksem üksus


alljärgnev

(hrl teksti, kirjutatu kohta:) allpool järgnev


allkeel

mingi inimrühma keelepruuk, mis erineb üldkasutatavast keelest talle omase sõnavara ja grammatikajoonte poolest, sotsiaalne murre (nt oskuskeel, släng)


allkeha

inimese keha alumine osa (jalad kaasa arvatud või ei)


allkiri

omakäeliselt kirjatähtedega kirjutatud nimi teksti all


allkirjastama

allkirja andma, midagi allkirjaga kinnitama


allkirjastamine

(nt lepingu, kokkuleppe) allkirjaga kinnitamine

alla kirjutamine, allkirjaga varustamine


allkirjaõigus

asutuse, ettevõtte liikme (seadusest, põhikirjast tulenev) õigus asutust, ettevõtet esindada õigustoimingutes


allkomitee

suuremale komiteele alluv komitee (EKSS)


allkultuur

mingile ühiskonnarühmale eriomane elustiil (väärtused, hoiakud, käitumine ja rõivastus vms), mis märgatavalt eristub üldiselt valitsevast elustiilist


allmaaraudtee

hrl maa all tunnelis kulgev linnasisene raudtee

linna sees asuv raudtee, mis asub maa all tunnelis


allohvitser

nooremohvitserile eelnev madalamasse juhtivkoosseisu kuuluv ohvitser (nt Vene tsaariarmees, Saksa armees)

madalamasse juhtivkoosseisu kuuluv sõjaväelane (EKSS)


allood

feodalismiajastul maaomand, mida sai piiramata õigustega pärandada

piiramata valdusõigustega maaomand feodalismiajastul


allorganisatsioon

mingisse organisatsiooni kuuluv, selle tegevuses (liikmena, allüksusena) osalev väiksem ühendus


allotroopia

keemilise elemendi või ühendi võime esineda eri oludesmitme erineva lihtainena (nt süsinik võib esineda nii grafiidi kui ka teemandi kujul)

nähtus, kus sama keemiline element võib esineda mitme erineva lihtainena


alltöövõtja

peaettevõtjale lepingu järgi hrl eri profiiliga töid tegev ettevõte või ettevõtja


alluma

ametialaselt, hierarhiliselt teatud isiku või asutuse võimu või juhtimise alla kuuluma

millegi mõjule, toimele aldis olema (EKSS)


allusioon

hrl kirjandusteoses sisalduv vihje millelegi tuntule (nt sündmusele, faktile, kirjandusteosele)

vihje millelegi tuntule (nt sündmusele v kirjandusteosele) (EKSS)


alluuvium

vooluvee toimel jõeorgudes kuhjunud, uhteline sete


alluv

nii iseloomustatakse inimest, kes täidab endast tugevamate või kõrgemal positsioonil olevate inimeste korraldusi


alluviaalmuld

üleujutuse setete kuhjumisest kujunenud muld (siseveekogude tulvaveealadel)


alluvus

ametialaselt, teenistuslikult kellegi võimu või juhtimise alla kuulumine (nt politseis, kaitseväes)

ametialase v. administratiivse allumise seisund (EKSS)


allveeorienteerumine

allveeorienteerumine on spordiala, kus võisteldakse veealuse orienteerumisdistantsi läbimise kiiruses ja täpsuses


allüksus

ettevõtte, asutuse või organisatsiooni osakond või eriülesandega allosa

väiksemate sõjaväeliste üksuste üldnimetus


allüür

üürivahekord, kus üürnik üürib omakorda tema kasutada olevat pinda välja

hobuse liikumisviis (samm, traav, galopp, küliskäik) (EKSS)


allüüriline

inimene või asutus, kes üürib üürnikult, mitte omanikult


alp

edev, edvistav ja rumal
edev, edvistav; rumal(uhke); narr


alpiaas

metsatu ala mäestike kõrgematel nõlvadel, kus kasvab peamiselt madal rohttaimestik


alpiaed

iluaia või pargi osa, kus korrapäraselt või vabalt paigutatud looduslike kivide vahel kasvatatakse peamiselt mägitaimi


Alpi kahevõistlus

mäesuusatamise ala, mis koosneb kiirlaskumisest ja slaalomist (kaks laskumist)


alpiniit

mäestike alpiinse kõrgusvööndi madalate taimedega rohustu (EKSS)


alpinism

tõus mäetippudele ja liustikele hrl sportlikul eesmärgil

(spordina v. teaduslikel eesmärkidel harrastatav) mäeronimine.


alpitaim

kõrgmäestike alpiinse vööndi taim (EKSS)


alraun

Vahemere mail kasvav taim, mille haruline, inimest meenutav juur sisaldab narkootilise toimega alkaloidi

Vahemere mail kasvav narkootilise toimega alkaloide sisaldav taim (Mandragora officinalis)


Alzheimer

mäluhäiretega algav süvenev nõdrameelsus, mida põhjustab ajurakkude kärbumine (hrl vanemaealistel inimestel)


alt

kuskilt vaadates, millegi suhtes madalamalt, altpoolt (ära)

(millegi kõrgemal asuva suhtes) madalamast kohast

eest kõrvale, eest ära (hrl. hoiatushüüetes)


altari ette viima

kedagi naiseks või meheks võtma, kellegagi abielluma


altarikate

altari esikülge ja lauda kattev kristlike sümbolitega kaunistatud lina


altarimaal

pühakuid ja piiblisündmusi kujutav maaling altari ehisseinal


altarisein

kiriku altaritagune sein, mis on kaunistatud maalingute või nikerdustega või altarimaal koos raamiga


alter ego

kellegi varjatud loomus
keegi selle esindajana


alternatiiv

üks kahest võimalusest mingi valiku tegemisel


alternatiivne

üht kahest või mitmest võimalusest möönev

ühte kahest v mitmest võimalusest möönev


althõlma

salaja, ebaseaduslikult või mitteametlikult


altkäe

suunaga käe alt (kinni hoidma, vaatama, viskama)


altkäemaks

ametiisikule mingi ametialase teo toimepanemise või tegemata jätmise eest ebaseaduslikult antav raha vm hüvis

ametiisikule mingi ametialase teo toimepanemise v. tegemata jätmise eest antav raha vm. hüvis


alt lendama

mingis toimingus, otsuses eksima
petta saama


altminek

millegagi eksimine, pettasaamine
ebaõnnestumine, ebaedu


alt minema

mingis toimingus, otsuses eksima; end milleski petta laskma, milleski alt minema.


altpoolt

koha, asendi poolest madalamalt, suunaga alt üles

piltlik väljend: millegi v. kellegi pealpool, kõrgemal asuva suhtes madalamalt. (EKSS)


alt vedama

kellegi ootusi, teatavaid ülesandeid mitte täitma, kedagi hätta jätma

kedagi petma, kokkuleppest mitte kinni pidama

asjade ja nähtuste kohta: kellegi lootustele mitte vastama


altvedamine

kellegi ootuste petmine, kellegi hätta jätmine, hrl teda tüssates


altviiul

viiulist veidi suurem ja madalama kõlaga keelpill

viiulist veidi suurem poognaga mängitav 4-keeleline kvinthäälestuses keelpill


alt ära hüppama

lubadusest, kokkuleppest ootamatult loobuma


alt üles vaatama

kellessegi austuse ja imetlusega suhtuma


alukad

(lühikesed) püksid, mida inimene kannab teiste riiete all

pesuese, mida kantakse vastu ihu alakeha katteks


alul

millegi alguses, siis, kui miski algas või algab


alumiinium

hõbevalge plastne, kergesti töödeldav metall, keemiline element järjenumbriga 13

keemiline element, hõbevalge plastne, kergesti töödeldav metall (EKSS)


alumine vererõhk

vererõhk, mis näitab südame lõõgastumisaegset, kõige madalamat rõhku veresoontes


aluniit

mineraal, millest saadakse nt maarjast, alumiiniumoksiidi ja kaaliumsooli


alus

ese või eseme (alumine) osa, mille peal miski on, millele miski toetub, kinnitub

lauseliige, mis näitab, kes v. mis teeb seda v. on see, mida väljendab öeldis


alusel

millelegi toetudes või millestki lähtudes


aluseline

(keskkonna oleku kohta:) selline, kus lahuse happesisalduse näit ehk pH väärtus on suurem kui 7 (ehk suurem kui puhtas vees)


aluselisus

keskkonna olek, kus lahuse happesisalduse näit ehk pH väärtus on suurem kui 7 (ehk suurem kui puhtas vees)

selline, kus vesinikioonide kontsentratsioon on väiksem kui puhtas vees


alusepanija

millegi rajaja (eriti kultuuri, teaduse valdkonnas)


alusetu

selline, mis pole põhjendatud, ilma tõepõhjata


aluskarv

looma pealiskarva all olev peenikestest, õrnadest karvadest karvkate või selle üksik karv

pealiskarvade all olev peenikestest, õrnadest karvadest karvkate v. selle üksik karv (EKSS)


aluskleit

(kerge, õhulisest riidest) kleidi all kantav kleit

(kerge, õhulisest riidest)kleidi all kantav kleit


aluskott

piklik riidekott, mis põhu vms materjaliga täidetult moodustas vanasti voodis küljealuse


alusmaal

esimene õhuke maalikiht tempera-, õli- ja akrüülmaalitehnikas


alusnahk

nahaaluskude, mis kinnitab naha luude ja lihaste külge


aluspesu

keha vastas, teiste riiete all kantavad riietusesemed (nt aluspüksid, särk, rinnahoidja)

riideesemed, mida inimene kannab keha vastas teiste riiete all, näiteks aluspüksid ja rinnahoidja


aluspind

alumine, millegi all olev pind, millele hrl mingi kiht värvi vms peale pannakse


aluspõhi

kivimitest koosnev maapõue osa, maapinnal avanevad või pinnakatte all olevad kivimid


aluspõrand

ehit puhaspõranda, nt parketi all olev põranda osa (EKSS)


aluspüksid

(lühikesed) püksid, mida inimene kannab teiste riiete all

pesuese, mida kantakse vastu ihu alakeha katteks


alusrõivas

pealisrõiva(ste) all kantav riietusese, hrl särk vm pesuese


alussammas

see, millel miski põhineb, millele või kellele toetutakse, mis või kes on kandev jõud

ehit silla osa (tarind), mis hoiab sildeehitist vajalikus asendis ja annab koormuse edasi pinnasele, silda kandev tugisammas (EKSS)


alusseelik

seeliku või kleidi all kantav (õhuklesest riidest) seelik


alussärk

hrl ilma käisteta pesuese, mida kantakse pluusi vm rõiva all

ilma varrukateta riideese, mida kantakse pluusi või muu rõiva all

särk meeste pesuesemena, hrl. vastandatuna päevasärgile (EKSS)


alustaimestik

metsaalused rohttaimed, samblad, samblikud ja puhmad


alustama

(esimest korda, uuesti) midagi tegema hakkama, mingi tegevusega algust tegema


alust panema

millegi asutamise või loomisega algust tegema, millegi arenguks kindlat pinda looma


alustus

mingi tegevuse alustamine, millegi hakatus


alustuseks

(ajaliselt, järjestuses) esimesena, kõige enne


alusuuring

nähtuste ja sündmuste põhialuseid käsitlev teadustöö ilma kohese rakendusliku eesmärgita


alusvanker

sõiduki või liikurmasina osa, mis koosneb ratastest, raamist, telgedest ja muust ning tagab sõiduki sujuva ja stabiilse liikumise


alusvill

looma villkatte alumine peenekiuline osa


alusvärv

kattevärvile aluseks olev värv, mis tagab ühtlasema ja püsivama tulemuse

kaetaval pinnal alumise kihina kasutatav värv


alvar

õhukese või puuduva pinnakatte ja mullakihiga paepealne ala


alveolaar

(foneetikas:) häälik, mis moodustatakse hambasompudel (moodustamisel läheneb keeletipp ülemisele hambavallile)


alveolaarne

(organismi kehas:) õõnsustest, süvenditest koosnev (nt kopsu, hambavalli kude)


alveool

mullilaadne õõnsus organismi kehas, nt kopsus, mõnedes näärmetes

muljas moodustis, näit. kopsus, mõnedes näärmetes (EKSS)


alõtša

ploomist veidi väiksemate kollaste või punaste viljadega viljapuu

haraline ploomipuu (Prunus divaricata); selle puu vili


Am

kunstlik radioaktiivne hõbevalge pehme metall, omadustelt aktinoid, keemiline element järjenumbriga 95


amalgaamplomm

elavhõbeda ja hõbeda sulamist hambatäidis, mida tänapäeval enam ei kasutata


amarant

rohelise kuni tumepunase varre ja väikeste rohekate kuni tumepunaste õitega rohttaim, iidne inkade ja asteekide põllukultuur, mida kasutatakse toiduviljana ka Eestis

amarandi taime väikesed toitaineterikkad seemned, mida kasutatakse sarnaselt teraviljadele


amarüll

Lõuna-Aafrikast pärit õrnade valgete, roosade või karmiinpunaste õite ja pruunikaspunakate vartega sibullill


amatöör

mitteelukutselisena millegagi tegelev, midagi harrastav isik


amatöörlik

asjaarmastajale omane või iseloomulik
pisut kehv, oskamatu
harrastuslik, mittepofessionaalne


amatöörsport

sport, mille harrastamisel ei taotleta materiaalset hüvitus


amatöörteater

hrl sõna-, muusika-, tantsulavastusi esitav, kutselise ettevalmistuseta näitlejatega töötav kunstiasutus


amb

lae ja vinnastusmehhanismiga vibupüss keskaegse relvana


ambitsioon

auahne taotlus, tungiv püüdlus millegi järele


ambitsioonikas

auahnete taotlustega, (liiga) palju nõudev või ihkav


ambivalents

ühte ja samasse asja vastandlike tundmustega suhtumine, tundmuste, suhtumiste vms kaksipidisus (nt ühtaegu nii viha kui armastus, nii sümpaatia kui antipaatia)

ühte ja samasse objekti vastandlike tundmustega (näit. viha -- armastus, sümpaatia -- antipaatia) suhtumine, tundmuste kaksipidisus


ambrasuur

ava kaitserajatises vm, millest tulistatakse


ambrasuurile viskuma

millegi või kellegi kaitseks ennast ohvriks tooma


ambulants

väiksem polikliinikutaoline raviasutus (nt haiglaga ühendatud või mõne asutuse juures)


ambulatoorne

polikliinikus läbiviidav, nõnda korraldatud, et haige käib raviasutuses ravil, aga ei viibi seal pikemalt


ambur

ammuga varustatud sõdalane või kütt
ammukütt, -mees (EKSS)


ameerikalik

Ameerikale, eriti Ameerika Ühendriikidele või ameeriklastele omane


Ameerika naarits

tumepruuni kuni mustja pika keha ja valge alalõuaga väike kiskja, keda kasvatatakse karusnaha pärast


Ameerika pirnloorber

Mehhikost pärinev troopikas kasvatatav puu, mille vili on avokaado


ameerikapärane

ameeriklastele või Ameerika inglise keelele omane või tunnuslik


ameeriklane

Ameerika Ühendriikide kodanik või elanik

inimene, kes on pärit Ameerika Ühendriikidest

(mitmuslikult:) kõik Ameerika Ühendriikide v. kogu Ameerika elanikud


amelema

kellegagi suudlema ja teineteist seksuaalsel moel katsuma

armatsema, kergemeelselt armusuhteid looma


ameriitsium

kunstlik radioaktiivne hõbevalge pehme metall, omadustelt aktinoid, keemiline element järjenumbriga 95


amet

ülesanded, mida keegi oma töökohal täidab ja mille eest ta tasu saab, tasustatav töö


ametiaeg

hrl ettemääratud aeg, mille jooksul ametis olev isik peab täitma talle ettenähtud ameti- või tööülesanded


ametialane

ameti või kutsetööga seotud, tööalane, teenistuslik


ametiaste

alajaotus, järk ametikohtade struktuuris


ametiasutus

riigi või kohaliku omavalitsuse asutus, mille ülesandeks on avaliku võimu teostamine (nt kohtud, kaitsejõudude peastaap, riigikantselei)


ametikaaslane

inimene, kellega töötatakse samal kutsealal või samas ametis


ametikeel

(riigis) ametlikul asjaajamisel kasutatav keel


ametikoht

asutuse, organisatsiooni vms struktuuris ettenähtud töökoht


ametikohustus

ametiga seotud tööülesanne
ametist johtuv kohustus


ametikool

kool, mis annab mingiks (pigem praktiliseks) elukutseks vajaliku hariduse


ametikuub

teatud ametiga kaasnev eriotstarbeline rõivas (hrl talaari kohta)


ametikõrgendus

kõrgemale ametikohale edutamine, kõrgema ameti andmine


ametiliit

palgasaajate huve ja õigusi esindav ja kaitsev töötajate ühendus


ametioskus

oskus, mis on eelduseks mingis ametis või tööalal tegutsemiseks


ametipass

reisimiseks mõeldud dokument, mida mõnes riigis väljastatakse ameti tõttu tihti välismaale sõitvatele ametnikele


ametipuhkus

ametiülesannetest vabastatus määratud ajaks


ametipüstol

kaitseväes, politseis vm teenistuskohustuste täitmisel kasutatav püstol


ametiraha

hrl kaelas kantav suure mündi kujuline ametimärk


ametireis

tööasjade ajamiseks mõeldud, töölähetusega kaasnev reis


ametisse astuma

(hrl kõrgema võimukandja kohta:) teataval ametikohal tööd alustama