sarrusetööd

tööde kogum, mis hõlmab sarrusekarkasside valmistamise ja paigaldamise kas vormi või betoneerimiskohale


sarrustama

terasest vm materjalist vardaga või varrastega varustama, et midagi tugevdada


sarž

tihe toimne (ühevärviline) puuvillane või siidriie, millel on diagonaalsed jooned või peened vallid mõlemal pool kangast

toimse sidusega ühevärviline puuvill- v siidriie


sarv

loomade, eeskätt sõraliste peast väljaulatuv püstine kõva paarina esinev moodustis

kõva terava tipuga osa teatud loomade pea küljes

loomade, eeskätt sõraliste peast väljaulatuv piklik kõva moodustis


sarvaine

valkudest koosnev aine, mida leidub naha õhukeses pindmises kihis ning juustes, karvades, sulgedes ja küüntes


sarvekandja

lehm, põder vm sarvedega loom
petetud abielumees


sarvesai

enamasti pärmi-lehttainast valmistatud kaardus otstega saiake


sarvik

sarvedega olend, kuri vaim (hrl kuradi, vanapagana pehmem, ümberütlev nimetus)


sarvi kokku panema

kellegagi vastuollu minema, vastamisi (tülitsedes) võimeid proovile panema


sarvist haarama

otsekohe, ilma pikemata mingi asja kallale asuma


sarvi tegema

abielumeest petma, talle truudust murdma


sasaan

looduslik karpkala Vaikse ookeani vesikonna jõgedes ning Musta, Kaspia ja Araali mere vesikonnas


sasi

viljakõrte peeneks pekstud pundar, mis on alles jäänud viljapeksul pärast terade eemaldamist (nt loomasöödana, allapanuna)


sasine

kergelt sassis, (veidi) korratus, sasitud olekus


sasipundar

sassi läinud, puntrasse keerdunud ja põimunud hrl pikad peenikesed asjad (niidid, traadid vm)


sasipusa

segane seis või keeruline olukord, milles on raske orienteeruda


satanism

saatana kui jumalavastase jõu kultuslik teenimine, saatanakultus.


satelliidikanal

satelliittelevisiooni kanal (ka sellel edastatava programmi kohta)


satelliit

Maa vm taevakeha ümber tiirlema lähetatud kosmoseaparaat maailmaruumi uurimiseks ja sealt andmete saamiseks

Maa vm. taevakeha ümber tiirlema lähetatud kosmoseaparaat


satelliitside

raadioside süsteem, milles (paiksete või liikuvate) raadiosaatjate ja -vastuvõtjate vahel kasutatakse sidesatelliite, Maa tehiskaaslasi

side, mille puhul signaalide transleerimiseks kasutatakse sidesatelliitidele paigaldatud seadmeid


satelliittelevisioon

televisiooniprogrammide edastamine sidetehiskaaslaste vahendusel


saterkuub

kehasse töödeldud pihaosaga põlvini ulatuv alt laienev meestekuub

põlvini ulatuv kehasse töödeldud pihaosaga alt laienev meestekuub


satiin

sileda läikiva parema poole ning tuhmi pahema poolega puuvillane (või sünteetiline) riie, üks atlassi liike


satiirileht

satiirilisi kirjutisi, karikatuure vm päevakajalist materjali sisaldav väljaanne (nt mingi ajalehe lisa või kaasanne)


satiiriline

isiku või ühiskonna pahesid ja puudusi tauniv, neid paljastavalt väljanaerev või teravalt pilkav, satiiri sisaldav


satiirinool

(väljendites teravalt pilkelise sisuga kirjutise, avalduse kohta)


satineerima

paberit, nahka, riiet vm materjali töötlema (nt kalandriga), et anda pinnale siledust ja läiget või mustrit sisse pressida


sats

teatav hulk, kindlaksmääratud kogus või partii


sattuma

juhuslikult, ettekavatsemata mingisse kohta, olukorda või seisundisse jõudma

sel moel midagi tegema, mingis olukorras olema

juhuslikult mingisse kohta või mingile üritusele jõudma

hrl. juhuslikult v. ettekavatsematult kuhugi tulema v. mingisse olukorda jõudma


satään

sileda läikiva parema poole ja tuhmi pahema poolega puuvillriie.


sau

väärispuust või -metallist kaunistustega kepp valitsejal võimu sümbolina või kõrgema vaimuliku ametitunnusena


saud

Saudi Araabia kodanik või elanik
Saudi Araabia päritolu inimene


saumikser

jämeda pulga kujuline seade toiduainete segamiseks, vahustamiseks või peenestamiseks


saun

köetav hoone või ruum higistamiseks, vihtlemiseks, pesemiseks

hoone või ruum, mille saab kuumaks kütta ja kus inimesed higistavad ja pesevad

sauniku, popsi, vabadiku, käsitöölise väike elamu (hrl suurema talu v külakogukonna ääremaal) (EKSS)


saunajutt

suust suhu liikuv jutt, sõnum vms, millel ei pruugi tõepõhja olla


saunakapp

kapp saunas pesemis- ja leiliviskamisvee tarvis


saunakoht

sauniku kasutuses olev maa ühes eluhoonega


saunalava

hrl laudadest tehtud kõrgendatud alus sauna leiliruumis

laudadest tehtud kõrge alus, kus sa saunas istud


saunamees

endisaegne maata või vähese maaga, suurema talu maal hrl saunas elav kehvtalupoeg


saunaruum

leilivõtmiseks ja pesemiseks mõeldud ruum hoones või korteris


saunaskäik

kuumaks köetud hoones või ruumis leilivõtmine, vihtlemine ja pesemine


saunaviht

kimp lehtedega või okastega oksi saunas vihtlemiseks

omavahel ühendatud lehed või oksad, millega sa ennast saunas lööd


savann

rohttaimedega kaetud suur tasandik, mis asub troopilisel või lähistroopilisel alal ning kus kasvavad üksikud puud

troopiline v. lähistroopiline harvade puudega rohtla


savi

peenimatest mineraalosakestest koosnev (liivasegune) sete, mis niiskudes paisub ja muutub plastseks ning põletamisel kivistub

teatud tüüpi maapinnast saadud materjal, mis kuivades muutub kõvaks


savihall

tuhm, sogasena mõjuv hall, savi värvi pruunikashall


saviplonn

põletamata tellis, ehituskivi vm savist ese


savirähk

murenenud savi, teravate servadega savikillud


Savoia kapsas

krobeliste kähardunud lehtedega mahedamaitseline kapsas toiduna


Sb

hõbehall habras poolmetall, keemiline element järjenumbriga 51


Sc

haruldane metall, keemiline element järjenumbriga 21


science fiction

ulmekirjanduse liik või vastav teos, kus hrl käsitletakse tulevikku, vaadeldes teaduse ja tehnika arengust johtuvaid võimalusi ja nende võimalikku mõju inimkonna arengule


sclerosis multiplex

ravimatu, inimest invaliidistav kesknärvisüsteemihaigus, mille korral tekivad liikumis- ja koordinatsioonihäired, kõne-, nägemis- ja psüühikahäired ning kujuneb peaaju atroofia


Se

looduses hajusalt leiduv hall kristalne mittemetall, keemiline element järjenumbriga 34


sea-aasta

(Hiina astroloogias:) aasta, mida mõjutab sea märk


seaborgium

kunstlik radioaktiivne metall, omadustelt siirdemetall, keemiline element järjenumbriga 106


seade

kindla otstarbega tehniline või elektrooniline vahend või paljude detailidega süsteem

masin või masina osa, millel on mingi kindel otstarve

mingi ülesande täitmiseks projekteeritud arvuti riistvara


seadeldis

tehnilist toimingut võimaldav, ehituselt terviklik vahend või tööriist

lisaseade suurema seadme või masina juures


seadistama

seadet, rakendust vms töökorda või vajalikku, sobivasse korda seadma

seadmeid teat. otstarbeks kohandama ja seadis(t)ega varustama (EKSS)


seadistus

seadme, rakenduse olek, mis on kohandatud teatud otstarbeks


seadma

midagi soovitud seisu panema või korraldama, mingisse asendisse panema

midagi mingisse asendisse või kuhugi panema

(hrl. midagi korrast ära olevat) vajalikku, kasutamiskõlblikku, sobivasse korda v. süsteemi viima, õigesse v. paremasse asendisse seadma


seadmestik

mitmesuguste seadmete kogum
seadmete kogum (EKSS)


seadmus

(India õpetustes:) inimühiskonna seaduste, normide ja õpetuste kogu, kõikide India õpetuste keskne mõiste


seadus

kõrgeima riigivõimuorgani poolt kehtestatud õigusnorme sisaldav dokument või selles kirja pandud juhised

kirjalik reeglite kogum, mis määrab mingis riigis, mida inimesed tohivad või ei tohi teha

reeglite kogu, mis reguleerib teat. tegevust


seadusandja

seadusi kehtestav, väljaandev organ või isik (nt parlament, kuningas)

seadusi ... kehtestav, väljaandev isik v. organ (EKSS)


seadusandlus

seaduste kehtestamine (eelnõust kuni vastuvõtmiseni) ja sellega seotud põhiseadusega määratud protseduur


seaduseauk

seadusega reguleerimata koht, seaduses puuduv asjaolu


seadusekohane

kehtivat seadust järgiv, õigusnormidega määratud, seadusele vastav


seaduseraamat

seaduste, mingi õigusharu normide süstematiseeritud kogu


seaduserikkumine

seadusevastane, hrl seadusega karistatav tegu


seadusesäte

õigusnormi kajastav õigusakti teksti osa (nt paragrahv, lõige, punkt)


seadusetu

seadusega vastuolus olev, ametlikult keelatud, mittetunnustatud või määramata


seadusetäht

(seaduse või selle osa, nt teatava paragrahvi või punkti kohta)


seaduskuulekas

õigusnorme, seadusi järgiv, neile alluv
seadusi järgiv, seadustele alluv


seaduslik

kehtiva seadusega kooskõlas olev, ametlikult lubatud, tunnustatud või määratud

seadusel või seadustel põhinev, seadusele või seadustele vastav


seaduspära

kindlat korda järgiv, teatavatest asjaoludest tingitud (korduv) nähtus, asjaolu vms


seaduspärasus

objektiivsetest seadustest tingitud, nende põhjustatud v. nendega seotud konkreetne nähtus, asjaolu, seik vms.


seadustama

seaduslikuks, seadusega lubatuks tunnistama või muutma


seadustik

(teatava valdkonna) seadused, seaduste kogu


seahernes

tiivuliste varte ja lillakate liblika tiibu meenutavate õitega rohttaim

(Lathyrus) õitsemise algul punakaslillade, hiljem siniste õitega Eesti metsades levinud kevadlill


seakala

lühikese pea ja ümardunud koonuga veeimetaja põhjapoolkera meredes


seakamar

sealiha nahakiht koos selle küljes oleva õhukese pekikihiga


seakapsas

pehmete lehtedega suur ja lopsakas taim, mis kasvab niisketes kohtades


seakesik

põrsast vanem (umbes aastane), kuid mitte veel täiskasvanud siga


seal

sinust kaugemal, eemal olevas kohas (millele sa viitad)

väljendab modaalseid suhteid, kus kohatähendus tuhmunud; esineb hrl. koos pronoomeniga "mis" möönvates, nõustuvates vms. ütlustes; esineb laitvat, taunivat, pahandavat suhtumist väljendavates ütlustes (EKSS)


sealhulgas

muude (samalaadsete) seas või hulgas
muu(de) hulgas
muude asjade, nähtuste vms hulgas


sealiha

tapetud sea liha toiduna
sigadelt saadud liha


sealjuures

samal ajal, millegi tegemisel või toimudes


sealkandis

kohas, mis asub kõnelejast kaugemal
varem nimetatud paikkonnas
(RUUM) mingis nimetatud, viidatud kohas


sealmaal

sellises järgus või seisus, niisuguses olekus


sealmail

kohas, mis asub kõnelejast kaugemal
varem nimetatud paikkonnas


sealpoolne

hauataguses, taevases vms maailmas esinev, asuv või toimuv, surmajärgne (hrl vastandina maapealsele, maisele)


sealpoolsus

hauatagune, taevane vms maailm, surmajärgne elu (hrl vastandina maapealsele, maisele)

müt. surnute asupaik (eesti rahvausundis) (EKSS)


sealsamas

vahetult pärast millegi toimumist v. tol samal ajal


sealt

osutab kohale, mis on kaugemal, kõnelejast eemal ning kust keegi tuleb või on pärit või kust midagi lähtub

sinust kaugemal, eemal olevast kohast (millele sa viitad)


sealtkandist

kohast, mis asub kõnelejast kaugemal
varem nimetatud paikkonnast


sealtkaudu

millegi (eelnevas mainitu) kaudu või vahendusel


seaohakas

pehmete lehtedega suur ja lopsakas taim, mis kasvab niisketes kohtades

niisketes kohtades kasvav valkjaskollaste õitega ohakas, seakapsas (Cirsium oleraceum) (EKSS)


seapohl

pohla meenutav roomavate varte ja punaste marjadega kääbuspõõsas, mida on kasutatud ravimtaimena


seapõrsas

noor siga, kes ei ole veel kesikueas
noor siga


seas

kellegi, millegi keskel, seltsis, kellegagi koos (EKSS)


seast

mingist rühmast, kellegi keskelt
kellegi juurest ära
mingist grupist, kellegi keskelt


seasõrg

lihtne kahe silmuse põimimisel saadud sõlm, mida kasutatakse nii ronimisel (nt julgestusköie kinnitamisel), matkamisel kui ka laevadel

teat. kahe silmuse põimimisel saadud sõlm (EKSS)


seasörk

(mõõdukalt kerge sörgi või veidi kiirendatud käimise kohta)


seatemp

inetu, häbematu või alatu tegu või käitumine


seatina

hallikas pehme metall, keemiline element järjenumbriga 82


seatubakas

varakevadel õitsev suurte õite ja nahkjate lehtedega mürgine aiataim


sebima

kiiresti edasi-tagasi liikuma, siia-sinna liikudes midagi tegema


seborröa

nahahaigus, mis on tingitud rasunäärmete talitlushäiretest ning mida iseloomustab rasu rohke voolamine ja sellest tingitud naha rasvasus

naha rasunäärmete tavalisest suurem voolus ja sellest tekkiv naha rasvasus


sec

(kolmnurga külgede ja nurkade seos ehk trigonomeetriline funktsioon): koosinuse pöördväärtus


sedakaudu

millegi (eelnevas mainitu) kaudu või vahendusel


sedamaid

selsamal hetkel, väga lühikese aja jooksul, aega viitmata


sedamoodi

sel kombel või viisil
nii, sellisel moel
kõnekeeles raseoleku kohta (EKSS)


sedasi

sel kombel või viisil
nii, sellisel moel


sedastama

tõsiasjaks tunnistama, tõsiasjana kinnitama

järeldusena, kinnitavalt väljendama (kirjalikult või suuliselt)


sedastus

tõsiasjaks tunnistamine
kinnitav, tõsiasjana ütlus


sedel

paberileheke, millele on kirjutatud sõnum vm tekst

väheldane paberileht, paberilipakas sellele kirjutatud sõnumi või muu tekstiga (EKSS)


seder

vees elutsevate limuste kahe ovaalse poolmega lubikoda


sediment

maismaal või veekogus kuhjunud pude aines


see

(otsesel viitamisel ümbritsevale reaalsusele) osutab lähedal asuvale või muidu tähelepanu objektiks olevale isikule, loomale, esemele või olukorrale

viitab mingile konkreetsele inimesele, loomale, esemele või asjaolule


seebialus

spetsiaalne alus, mille peal saab hoida seepi


seebikarp

karp seebi hoidmiseks
karp seebi hoidmiseks (EKSS)


seebikas

peamiselt suhteid käsitlev (sentimentaalne, melodramaatiline) televisioonisari, milles on palju tegelasi ja tegevusliine ning mida näidatakse hrl igal argipäeval


seebikivi

söövitav, tugevalt aluseline kristalne aine, mida kasutatakse nt torupuhastusvahendina ja seebi valmistamisel

seebi valmistamisel kasutatav, tugevalt aluseline kristalne aine (EKSS)


seebilill

õrnlillade või roosakate õitega puhmana kasvav rohttaim, mille juured sisaldavad seebitaolist vahutavat ainet (saponiini)

(Saponaria) 30 liigiga rohttaimede perekond nelgiõieliste sugukonnast, mille liikmetel on valged, punased, kollased või roosad õied ja nende lõhn sarnaneb seebi omale


seebiooper

kõnek. hrl. paljude tegevusliinidega peam. pereprobleeme käsitlev sentimentaalne televisioonisari, seebikas (EKSS)


seedeelund

toidu seedimisega seotud elund (nt söögitoru, magu, maks)


seedeensüüm

organismis olev valk, mis lõhustab toitu väiksemateks osadeks, reguleerib seedimist, ainevahetusreaktsioone


seedekanal

suu ja päraku vaheline õõneselundite süsteem, milles toit läbimisel seeditakse


seedemahl

toitu lõhustav seedenäärmete eritis (nt sülg, maomahl)


seedeprotsess

toidu lõhustamine ja lagundamine organismi seedekulglas ensüümide mõjul väiksemateks koostisosadeks, mida on kergem omandada


seeder

Vahemere mail ja Himaalajas hrl mägedes kasvav kõrge igihaljas okaspuu, millel on püstised munajad käbid


seederike

seedimise ajutine korratus
seedimise ajutine korratus (EKSS)


seedermänd

viiekaupa kimpu koondunud okaste ning kõvakestalise söödava seemnega (seedripähkliga) mänd


see-eest

nagu vastukaaluks, tasakaalustuseks, hüvituseks millelegi eespool mainitule


seega

kokkuvõttena, järeldusena hrl eelnevast, sellest tulenevalt


seejuures

samal ajal, millegi tegemisel või toimudes


seejärel

pärast seda, selle järel, järgmisena
pärast mainitud tegevust või sündmust
selle järel, pärast seda. (EKSS)


seekans

(kolmnurga külgede ja nurkade seos ehk trigonomeetriline funktsioon): koosinuse pöördväärtus

trigonomeetriline funktsioon: koosinuse pöördväärtus


seekaudu

millegi (eelnevas mainitu) kaudu või vahendusel


seekord

sel korral, praegusel juhul
sel korral
(AEG) käesoleval juhul, ajahetkel


seekõrval

peale selle, sellele lisaks, samaaegselt sellega


seelik

naiste riideese, mis ulatub vöökohalt allapoole, katab keha alumise osa ja osaliselt ka jalad

naiste riideese, mis katab keha alumise osa ja osaliselt ka jalad


seelikukütt

mees, kes ajab naisi taga, naistemaias mees, naiste võrgutaja

nii iseloomustatakse meest, kel on palju (seksuaal)suhteid naistega


seeläbi

sel põhjusel, selle tõttu
millegi vahendusel või abil
selle läbi, nii


seem

väikseim tähendust kandev semantiline keeleüksus, tähenduse väikseim koostisosa


seeme

taimede pisike alge, milles paikneb taimeidu koos toitevarudega ning millest areneb uus taim

taimel tekkiv väike kõva asi, millest kasvab uus taim


seemendamine

isaslooma seemnerakkude juhtimine emaslooma suguelunditesse (ja emaslooma tiinestamine)

sperma juhtimine emasisendi suguelunditesse


seemis

looma naha sisemisest kihist saadud eriti pehme ja veniv kollaka värvusega nahk (nt kinnasteks ja jalatsipealseteks)


seemisnahk

pehme ja veniv rääspargiga töödeldud ja lihvitud kitse-, lamba-, põdra- v. hobusenahk


seemla

puuseemnete varumiseks rajatud istandik, kus kasvatatakse valitud taimi (hrl puid), kelle seeme on kvaliteetne ja hõlpsasti kogutav

puuseemnete varumiseks rajatud istandik (EKSS)


seemnepurse

seemnevedeliku purskumine sugutist sugulise erutuse kõrghetkel

seemnevedeliku väljapurse kusitist suguühte ajal (EKSS)


seemnerakk

suguliselt paljunevate organismide viljastumisvõimeline rakk, mis koosneb ümarast peast ja liikuvast pikast sabast (ehk viburist)


seemnerüü

(mõnel taimel:) seemet osaliselt või täielikult ümbritsev lihakas, sageli erksat värvi kate (nt jugapuul, vesiroosil)


seemnesari

isaslooma sugunääre, milles valmivad seemnerakud

paljude isaste selgrootute ja selgroogsete sisemine paariline suguelund


seemnesoomus

okaspuu käbi kattesoomuse kaenlas paiknev suur ja lihakas soomus


seemnevedelik

mehe seemnerakke sisaldav kleepuv vedelik, mis väljub seemnepurske ajal


seemnevili

seemneks saamiseks kasvatatav teravili
külviks jäetud viljaterad
seemneks kasutatav teravili (EKSS)


seemnevoolus

sperma haiguslik väljavoolus ilma erektsiooni või sugulise erutuseta


seen

hrl sügisel metsas kasvav hrl varrest ja kübarast koosneva viljakehaga organism, mille paljusid liike kasutatakse toiduna

organism, mille ülemine osa on tavaliselt lai ja lame ning alumine osa piklik

valmisolevast orgaanilisest ainest toituv piiramatu kasvuvõimega klorofüllita organism (EKSS)


seenejahu

kuivatatud ja peenestatud seened, mida lisatakse kastmetesse, suppidesse, pastaroogadesse


seenekorjaja

seenel, (metsas) seeni korjamas käiv inimene


seenekübar

seene viljakeha ülemine lai osa
seene ülemine lai osa


seenele saatma

midagi või kedagi pahaselt või nördinult tõrjuma, millestki ära ütlema, midagi kõrvale jätma


seenemürgistus

mürkseene söömise tagajärjel tekkiv haigusseisund

mürkseene söömise tagajärjel tekkiv mürgi(s)tus (EKSS)


seenemürk

seentes leiduv või nende tekitatud mürgine aine (nt muskariin punases kärbseseenes või hallitusseente toodetud aflatoksiin)


seeneniidistik

seene keha moodustav seeneniitide kogum (nt metsaalusel, puupinnal), mis hrl on palju ulatuslikum kui viljakeha


seeneniit

seene keha moodustav rakk või niitjas rakkude rida

seene tallust moodustav rakk v. niitjas rakkude rida


seenenöör

meetripikkune seeneniitide kimp, mis meenutab jämedat nööri ja juhib toitaineid


seenering

kasvavatest seentest moodustunud ring või kaar


seenestik

mingi ala, piirkonna seened (liigid ja isendid kokku)


seenevesi

teeseenest tehtav hapukas kergelt gaseeritud vitamiinirikas jook


seenhaigus

haigus, mille on tekitanud seened, mis nugivad inimese, looma või taime organismis

peam. mikroseente tekitatud haigus inimesel, loomadel v. taimedel


seenior

(isikunime järel hrl isa eristamiseks pojast:) vanem

juunioride vanuseklassi ületanud sportlane(EKSS)


seenjuur

taimejuure ja seeneniidistiku põimumisel tekkinud moondunud juur, nii taimele kui seenele kasulik eriline organ


seennakkus

pärm- vm seente põhjustatud põletik inimestel


see on

(esineb selgituse, täpsustuse või paranduse ees)


seep

hrl tahke aine, mida kasutatakse pesemiseks ja puhastamiseks ning mis on valmistatud õlist või rasvainetest ja mitmesugustest lisanditest

aine, mis tekitab vahtu ja millega inimesed ennast pesevad


seepia

meres elutsev värvust muutev ja enda varjamiseks tumepruuni sekreeti väljapaiskav selgrootu loom

värvust muutev ja enda varjamiseks tumepruuni sekreeti väljapaiskav peajalgsete hulka kuuluv merelimune


seepiapruun

hallika varjundiga heledam või tumedam pruun


seepärast et

alustab põhjust näitavat lauseosa
sest, kuna


seeria

rühm omavahel (järjestikku) seotud teoseid, saateid, üritusi vm

sama laadi asjade (näiteks raamatute, saadete) või sündmuste rida


seerialine

(hrl tootmise kohta:) ühe standardi järgi partiina, seeriana müügiks valmistatav


seeriatootmine

toodete müügiks valmistamine ühe standardi järgi (korduvate) partiide kaupa


seeriavõistlus

mitmes etapis, mitme osana korraldatud võistlus


seerima

(mingi aja jooksul) siin-seal käima, sõitma vm moel ringi liikuma


seersant

nooremseersandile järgnev ja vanemseersandile eelnev nooremallohvitseri auaste Eesti jt riikide kaitseväes


seerum

vere vedel koostisosa, vereplasma, millest on eemaldatud fibriin


seerumravi

nakkushaiguse või mürgituse ravimine organismi viidava antikehi sisaldava vereseerumiga


sees

pluusi või jaki vöökohast allapoole jääv osa, hrl rippuv, kaunistatud vm moel esile tõusev hõlm


seesama

teada olevaga või mainituga sarnane või (rõhutatult) ühesugune, mitte muu või teine

see, kes või mis on teada või mainitud, mitte keegi või miski muu

teada olevaga ühesugune, kellegi jaoks ühine


seesamipasta

araabia maades, Kreekas, Hiinas ja Jaapanis levinud jahvatatud seesamiseemnetest valmistatud paks pasta


seesmine

millegi sisemuses, (rohkem) sees, seespool asuv või esinev


seesmus

inimese sisemaailm, tema mõtted ja tundmused


seestpoolt

seest, sisemisest küljest, sisemusest
seest
sisemise külje poolt
sisemiselt poolelt.


seestütlev

(grammatikas:) kääne, mis vastab küsimustele <eki-foreign>kellest?</eki-foreign>, <eki-foreign>millest?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennast, majast</eki-foreign>)

eesti keele kääne, mis vastab küsimusele <eki-foreign>kellest?/millest?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennast</eki-foreign>, <eki-foreign>õpikust</eki-foreign>)


seesugune

(osutab eelnevas või järgnevas mainitud asjaolule:) seda tüüpi, selle moodi

viitab konkreetsele esemele, asjaolule, nähtusele, olendile: seda tüüpi, selle moodi


seesütlev

(grammatikas:) kääne, mis vastab küsimustele<eki-foreign> kelles?</eki-foreign>, <eki-foreign>milles?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennas, majas</eki-foreign>)

eesti keele kääne, mis vastab küsimusele <eki-foreign>kelles?/milles?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>venna</eki-foreign><eki-foreign>s</eki-foreign>, <eki-foreign>õpikus</eki-foreign>)


see tähendab

(esineb selgituse, täpsustuse või paranduse ees)


seevastu

nagu vastukaaluks, tasakaalustuseks, hüvituseks millelegi eespool mainitule


segaasustus

eri rahvustesse kuuluvad elanikud teatavas paigas, mitmest rahvustest koosnev elanikkond


segadik

(millegi läbisegi oleva, raskesti tajutava kohta)


segadus

ebaselge, ebamäärane, raskesti arusaadav olukord

seisund, kus inimene tunneb, et ta ei saa millestki aru või ei suuda selgelt mõelda

(inimeste, loomade kohta:) paanika, arutu siia-sinna tormamine ja sagimine


segaduses

(millestki häiritud, meelerahust väljas, nõutu või teadmatuses olekuga seoses)


segainfektsioon

mitme liigi mikroobide samaaegselt tekitatud infektsioon (nt haava, gripi puhul)


segajõusööt

mitut liiki tera- ja kaunviljast, rohujahust, vitamiinidest vm ainetest koosnev söödasegu


segakool

kool, kus tütarlapsi ja poisse õpetatakse koos


segama

mingit tegevust, millegi tavapärast, sujuvat toimumist häirima, (oma sekkumisega, olemasoluga) tüli tegema

kahest v. enamast kokkupandud ainest (liigutades) midagi valmistama v. tekitama


segamatult

nii, et keegi ei häiri, ei sega
end mitte segada, häirida lastes


segamini

(esemete, riiete kohta:) korrast ära, lohakalt, korratult laiali

näitab olukorda, kus miski ei ole korras

mitte täie enesevalitsuse v. mõistuse juures; sellest ära (EKSS)


segamini ajama

ekslikult kellekski või millekski teiseks pidama, üht teisega ära vahetama


seganakkus

mitme liigi mikroobide samaaegselt tekitatud infektsioon (näit. haava puhul) (EKSS)


segane

raskesti arusaadav, mitte selge, ebamäärane

selline, mis ei ole selge või millest on raske aru saada


segapundar

segane seis või keeruline olukord, milles on raske orienteeruda


segaseisuslane

iseseisvus- ja pärisorjusvastases liikumises osalenud Vene haritlane 18. sajandi lõpus ja 19. sajandil

iseseisvus- ja pärisorjusvastases liikumises osalenud eri seisustest vene haritlased 18. saj. lõpus ja 19. saj (EKSS)


segasevõitu

veidi või üsna ebaselge, ebamäärane, üsna segane


segasus

ebamäärane, raskesti arusaadav olek
segane asjaolu, olukord vms


segasööt

mitut liiki tera- ja kaunviljast, rohujahust, vitamiinidest vm ainetest koosnev söödasegu


segaverd

(looma kohta:) segatõugu, (inimese kohta:) eri rahvusest või rassist vanemaid omav


segavereline

eri rassist vanemate segavereline järglane


segavärvus

põhivärvuste kombineerimisel saadav värvitoon


segiläbi

(erisuguste asjade kohta:) mitte kindlas järjestuses või korras, üheks tervikuks segunenuna, ühtekokku panduna


segima

kiiresti edasi-tagasi liikuma, siia-sinna liikudes midagi tegema


seginema

(erisuguste nähtuste, asjade kohta:) omavahel osaliselt eristamatuks muutuma, peaaegu ühte sulama


segment

mõtteliselt või tegelikult eraldatud majanduse või ühiskonna osa, sealsed asutused, ettevõtted ja inimesed

programmi osa, mida saab täita, ilma et kogu programm oleks põhimälus residentne


segmentatsioon

looma keha koosnemine ühetaolistest järjestikustest lülidest (nt vihmaussidel, putukatel, ämblikel)


segmenteerima

mälujaotusel vaba ruumi jagunemine väikesteks plokkideks


segu

erilaadsete ainete kooslus, mis on saadud nende mehaanilise segamise või segunemise teel

tervik, milles esinevad koos kaks või enam ainet

aine, mis koosneb kahest v. enamast kokkusegatud ainest


segustama

seguks tegema, (ära) segama
seguks muutma (EKSS)


sehkendama

millegagi tegevuses olema, siia-sinna liikudes askeldama


sehvt

tihe, lähedane suhtlemine kellegagi (nt äri ajades või kurameerides)


seif

tule- ja sissemurdmiskindel kapp raha, väärisesemete või dokumentide hoidmiseks

tule- ja sissemurdmiskindel kapp raha v. dokumentide hoidmiseks.


seik

millegi poolest eriline, muudest eristuv juhtum, kellegagi juhtunud asi või sündmus


seikleja

inimene, kes hrl ette plaanimata paigast paika liigub, otsides põnevust, elamusi ja seiklusi

rohkesti seigelda armastav, seiklusi otsiv inimene (EKSS)


seiklema

ette plaanimata paigast paika liikuma, otsides ja läbi tehes ebatavalisi, ootamatuid, sageli põnevuse, elamuse või riskiga seotud juhtumeid


seiklus

ebatavaline, ootamatu, sageli põnevuse, elamuse või riskiga seotud juhtum

ebatavaline, põnev või ohtlik kogemus, juhtum

ebatavaline, ootamatu, sageli põnevuse, hädaohu v. riskiga seotud juhtum


seiklushimuline

põnevust, elamust ja riski otsiv, hõlpsasti seiklustesse kalduv


seikluslik

põnevuse, elamuse või riskiga seotud, rohkete seiklustega


seimer

tööpink servamata laudade poomkandi eraldamiseks


seinakass

palkmaja ehitusel kasutatav kahe konksuga riist seinapalkidele joonte märkimiseks või renni sisse raiumiseks


seinakoi

tömbi peaga must või pruun silinderjas mardikas, kelle tõugud kahjustavad peamiselt puitseinu ja mööblit


seinamaaling

hoone seinale maalitud pilt või kaunistus


seinatennis

tennisetaoline pallimäng, mida mängitakse kabiinitaolises, neljast küljest seinaga piiratud ruumis ning kus võisteldakse palli vastu seina löömises


seinaäär

vahetult seina ääres olev põrandaosa või ala väljaspool seina


seina äärde panema

mahalaskmisele viima või määrama
maha laskma


seina äärde suruma

ummikusse, kimbatusse ajama, vastupanu murdma


seirama

midagi või kedagi (liikuvat) pilguga saates vaatlema, ainiti silmitsedes uurima

pidevalt millegi seisundit vaatlema (nt keskkonda, loodust) (EKSS)


seire

pidev ühiskonna, keskkonna, tervise vm seisundi jälgimine


seis

(käsklusena, käsuna:) seisa paigal
hoiak, asend, asetus, positsioon


seisak

tegevuse, millegi toimimise (lühiaegne) peatumine, seismajäämine või (ajutine) katkemine


seisang

seismisasend või -viis, kehaasend või -hoiak seistes


seisatama

liikumises äkki (korraks) seisma jääma, lühidalt peatuma


seisevnoot

suur kalapüünis, mis seisab kogu püügiaeg samas paigas, koosneb ühest või kahest pealt lahtisest kastist ja ühest või mitmest pujusest


seiskama

toimimast, töötamast (ajutiselt) seisma panema, seisma jätma


seiskuma

toimimast, töötamast lakkama, seisma või (lakkamiseni) nõrgemaks jääma


seismiline laine

maavärina koldest algav kivimi elastsete kujumuutuste (deformatsioonide) laineline levimine maapinnas


seismojaam

maavärinaid registreeriv ja maavärina või tuumaplahvatuse põhjustatud maapinnakõikumise infot töötlev asutus


seisnema

olulisel kujul esinema või avalduma, (tegelikult) olema


seisukindel

(taimede kohta:) selline, mis vihma ja tuule käes ei lamandu, tugeva varre või kõrrega


seisukindlus

taime pärilik võime mitte lamanduda vihma ja tuule käes

taime pärilik võime mitte lamanduda (EKSS)


seisukohavõtt

omapoolne arvamus, veendumus millegi suhtes

omapoolne seisukoht, arvamus millegi suhtes


seisukoht

väljakujunenud arvamus, suhtumine millessegi, kindel veendumus

see, mida sa millegi kohta arvad või usud

mõistuslik seisukoht, millest lähtuvalt asju vaadeldakse


seisukord

hoonete, sõidukite vms asjade hrl millestki tingitud olek teatud ajahetkel


seisulaine

näiliselt edasiliikumatu laine, mis tekib väikese (pool)kinnise veekogu pinnal tuule tekitatud laine ja kaldalt peegeldunud laine liitumisel

laine, mis tekib kahe vastassuunas leviva sama lainepikkuse ja amplituudiga laine liitumisel, kusjuures antud ruumipunktis võnkeamplituud ei muutu; iseloomulik on liikumatute paisude ja sõlmede olemasolu


seisund

inimese vm olendi tervisest vm teguritest tingitud olek teatud ajahetkel

vaimne või füüsiline olek, milles inimene (või asi) teatud hetkel on

olendi tervisest jm. teguritest tingitud olek teat. ajahetkel; millegi olek, seis teat. ajahetkel (EKSS)


seisus

ameti, tegevusala, varandusliku olukorra vms alusel ühte rühma kuuluvad inimesed

ameti, tegevusala, varandusliku seisu vms. alusel moodustuv inimeste rühm; selle seisund ühiskonnas (EKSS)


seiš

väikese (pool)kinnise veekogu pinnal tekkiv näiliselt edasi liikumata laine (EKSS)


seitan

taimetoitlaste lihaasendaja, valgurikas toit veest ja nisujahust, millest on tärklis ja kliid välja uhutud, nii et järgi jääb gluteen


seitse vaba kunsti

Vana-Roomas ja keskajal vabale haritud mehele sobivaks peetud teadmiste ja oskuste alad: grammatika (ehk ladina keel), dialektika (ehk loogika), retoorika, aritmeetika, geomeetria, astronoomia ja muusika


seitsmendas taevas

kõrgeimas õndsuses, ülima rahulolu seisundis


seitsmes meel

mingi eriline vaist, nt sensitiividele omane eriline tundlikkus tajuda meeltevälist maailma


seitung

lühikese ajavahemiku järel (nt iga päev või kord nädalas) ilmuv, päevasündmusi käsitlev ning meelelahutust pakkuv väljaanne (paberil, veebis)

väljaanne, mis ilmub enamasti iga päev ja kus on näiteks uudised, reklaamid ja pildid


sek

aja mõõtühik, 1/60 minutit, SI-süsteemi üks põhiühikuid

aja mõõtühik. Ühes minutis on 60 sekundit


sekeldama

ebaolulisega, kõrvalisega tegelema, segadust tekitades tegutsema


sekeldus

millegagi seotud, millestki tingitud pahandus, tülikas asjaõiendus vm ebameeldivus

tülikas asjaõiendus; sellega seotud pahandus


sekka

mingisse rühma, kellegi keskele
kellegagi kokku
mingisse gruppi, kellegi keskele


sekkuma

millessegi toimuvasse (nt sündmusse, vestlusse) osavõtmise või katkestamise eesmärgil vahele segama

mingi tegevusega ühinema, et seda lõpetada või muuta

osalemise eesmärgil ühinema, näiteks teiste jutuga

millelegi lisaks, juurde tulema; kellegi sekka minema (EKSS)


sekkumatus

rahvusvahelise õiguse põhimõte, mille kohaselt ühelgi riigil ei ole õigust sekkuda teise riigi siseasjadesse ega temale oma ühiskonna- või riigikorda või ideoloogiat peale suruda


sekreet

näärmerakkudes tekkiv ning näärmest nõristuv hrl organismile vajalik eritis (nt higi, adrenaliin)


sekretsioon

(organismis:) nõrede moodustumine ja näärmeist eritumine

mineraalidega täitunud kivimiõõnsus (EKSS)


sekretär

asutuse, organisatsiooni, ürituse vms asjaajamist juhtiv, korraldav ametnik

inimene, kelle töö on tegeleda asutuse või organisatsiooni asjaajamisega, näiteks kirjavahetuse ja telefonikõnedega

kirjutuspult allakäänatava lauaplaadiga ja laegastega kirjade jms jaoks (EKSS)


sekretärlind

kulliliste hulka kuuluv kõrgete jalgade ja pika sabaga Aafrika lind


seks

suguühe vm seksuaalne tegevus, seksimine

see, kui kaks inimest on seksuaalses vahekorras

tegevus, mis on seotud sugulise vahekorraga


seksajakiri

(rohkesti) seksuaaleluga seotud artikleid ja pilte sisaldav ajakiri


seksapiil

suguline veetlus, (võrgutav) külgetõmbejõud

vastassugupoole (hrl. naise) veetlus, tema külgetõmbejõud; miski v. keegi ligitõmbav, väga paeluv


seksapiilne

(seksuaalselt) väga veetlev, ihaldusväärne, atraktiivne


seksfilm

(rohkesti) seksistseene sisaldav film
pornograafiline film


seksiajakiri

(rohkesti) seksi sisaldav ajakiri (EKSS)


seksikas

nii iseloomustatakse inimest, kes käitub seksile kutsuvalt


seksilelu

seksuaalvahekorras, seksimisel kasutatav (mänguline) abivahend


seksima

seksuaalvahekorras, suguühtes olema, seksi harrastama


seksiobjekt

isik, keda keegi hindab üksnes tema seksuaalse ligitõmbavuse järgi või kui võimalikku seksipartnerit


seksipartner

inimene, kellega ollakse suguühtes, kellega seksitakse


seksipood

pood, kus müüakse mitmesuguseid seksiga seotud tarbeid (EKSS)


seksiteenus

kellegi suguiha rahuldamine teenusena, raha eest


seksitööstus

valdkond, mis otse või kaudselt tegeleb seksiga seotud toodete ja teenuste pakkumisega (nt prostitutsioon, striptiisiklubid, pornofilmid, seksiajakirjad, sekspoed vm)


seksoloog

inimese seksuaalsusega ja seksuaalelu häiretega tegelev arst vm spetsialist


seksoloogia

inimese seksuaalsust, sugulisi suhteid käsitlev teadusharu

inimese sugulisi suhteid käsitlev teadus


seksrevolutsioon

(Ameerikast 1960-ndatel lähtunud) murranguliste, tabusid murdvate muutuste aeg ühiskonna seksuaalsetes arusaamades


seksuaalakt

inimeste suguline ühinemine, suguline vahekord


seksuaalelu

suguihal põhinevad ja selle rahuldamisele suunatud toimingud, protsessid ja suhted


seksuaalne

suguelu, intiimsuhete valdkonda kuuluv või puutuv, suguelundite või seksuaalvahekorraga seotud


seksuaalsuhe

seksuaalvahekordi hõlmav suhe inimeste vahel


seksuaaltung

paaritumisele, ka soo jätkamisele tõukav tung


sekt

usuliste erinevuste tõttu peavoolust lahknenud kitsas, hrl suletud usugrupp

pärimusliku kiriku rüpes usuliste erinevuste tõttu kujunenud usutunnistusliku voolu järgijad; ühiste usulikte arusaamadega inimeste kogu


sektor

ringi osa koos kahe seda piirava raadiuse ja ringjoone kaarega

kera osa, mille tipp asub kera keskpunktis ja põhi kera pinnal

tasandil joonega piiratud kujundi osa, mille eraldavad kaks kujundi sisepunktist lähtuvat kiirt (EKSS)


sektsioon

organisatsiooni, asutuse, seltsi vm ühenduse kindla suunitlusega osakond või eriharu


sekulaarne

religiooni ja kirikuga mitteseotud, jumalasõna või kirikutraditsioone mitte järgiv, mittevaimulik


sekularisatsioon

(ühiskonnaelu, vaimuelu kohta:) religioonist ja kirikust eemaldumine, ilmalikuks muutumine, ilmalikustumine


sekulariseerima

(ühiskonnaelu, vaimuelu kohta:) religioonist ja kirikust eemaldama, kiriku mõju alt vabastama, ilmalikuks muutma

kultuurielu kiriku ja religiooni mõju alt vabastama (EKSS)


sekulariseeruma

(ühiskonnaelu, vaimuelu kohta:) religioonist ja kirikust eemalduma, ilmalikuks muutuma


sekund

aja mõõtühik, 1/60 minutit, SI-süsteemi üks põhiühikuid

aja mõõtühik. Ühes minutis on 60 sekundit

diatoonilise heliastmiku teine aste; kahe diatoonilise astme vaheline intervall (EKSS)


sekundaarne

millegagi kaasnev, millelegi järgnev või lisanduv


sekundikümnendik

<eki-sup>1</eki-sup>/<eki-sub>10</eki-sub> ehk 0,1 sekundit


sekundipealt

(ajaliselt) täpselt, sekundilise täpsusega


sekveneerima

kindlaks määrama organismi DNA, RNA ja valkude molekulides olevate üksuste (nukleotiidide, aminohapete jt) järjestust, genoomi järjestusanalüüsi tegema


sekveneerimine

organismi DNA, RNA ja valkude molekulides olevate üksuste (nukleotiidide, aminohapete jt) järjestuse kindlaksmääramine


sel ajal kui

(ajaliselt:) alustab lauseosa, mille tegevus või olukord on pealause omaga samaaegne


seleen

looduses hajusalt leiduv hall kristalne mittemetall, keemiline element järjenumbriga 34


selektiivne

teatava valiku alusel toimuv või toimiv, mitte kõiki või kõike hõlmav


selektsioon

valimine teatud hulgast või mitme võimaluse seast


seletama

midagi selgitamise ja lisaandmete esitamisega selgeks või selgemaks, arusaadavamaks tegema

kellelegi midagi selgeks, arusaadavaks tegema

olema võimeline (selgesti) tajuma, meeleorganitega eraldama. (EKSS)


seletamatu

selline, mida ei saa või ei osata seletada või põhjendada, ebaselge või arusaamatu


seletus

mingi asjaolu kirjeldus või põhjendus, et seda kellelegi selgeks või selgemaks teha

mingi nähtuse või sündmuse arusaadavamaks tegemine või põhjendus

mingi nähtuse, sündmuse vms. seletamine, selle selge(ma)ks tegemine v. põhjendamine


selfi

iseendast (ja kaaslastest) hrl nutitelefoniga tehtud pilt


selg

inimese keha tagaosa õlgadest tuharateni

see osa inimese või looma kehast, mis asub kaela ja tagumiku vahel

kuju, asendi v. ülesande poolest selga meenutav osa esemel, kehaosal v. loodusobjektil


selga

(rõiva, rõivastuse kohta:) ülakeha katteks peale

väljendites, mis on seotud riidesse paneku, riiete proovimisega


selga pöörama

kedagi, midagi hülgama, maha jätma
midagi tegemast loobuma


selge

millestki segamata, ebamäärasuseta, hõlpsalt arusaadav (nt hästi loetav)

selline, millest on lihtne aru saada ja mis ei tekita segadust


selge nagu seebivesi

osutab millegi täielikule selgusele: täiesti selge, selgemast selge


selgekujuline

selgelt eristatav või piiritletav, mitteebamäärane


selgelt

(meeltega tajumise, mäletamise kohta:) hästi, puhtalt (esilduvana)


selge nagu vesi

üheselt arusaadav, täiesti omandatud, probleeme mitte tekitav


selgenema

vaadeldavana puhtamalt, selgemalt paistma hakkama

segavatest asjaoludest vabanema (nt udust, pilvedest)


selgesõnaline

selgesti väljendatud, ühemõtteline, otse öeldud


selget keelt kõnelema

midagi selgelt või ilmekalt tõendama, millestki tunnistust andma


selginema

rahulikumaks, helgemaks, rõõmsamaks muutuma (EKSS)


selgitama

millegi sisu, olemust üksikasjalikult avama, midagi põhjendama

midagi kellelegi arusaadavaks, selgeks tegema

selgeks muutma, klaarima; klaarides kõrvaldama (EKSS)


selgitus

põhjendus, täpsustus millegi kohta, selgitamine


selgroog

skeleti keskne osa, paljudest lülidest koosnev inimese jt selgroogsete keha põhitugi

rida väikseid omavahel ühendatud luid selja keskel

selgroogsete skeleti kõhrelistest v. luustunud lülidest koosnev telgmine osa


selgroogsed

kõrgema närvisüsteemiga loomad, kelle kere sisetoeks on selgroog, mis on ühenduses koljuga, keelikloomade hõimkonna suurim alamhõimkond


selgrookanal

lülikaartest ümbritsetud kanal, milles paikneb seljaaju


selgroolüli

üks selgroogu moodustavatest luudest, mis koosneb lülikehast ja -kaarest (EKSS)


selguma

(täiel määral) esile või ilmsiks tulema
selgeks saama
selgeks saama, ilmnema


selgus

arusaadavus, (üheselt) mõistetavus
kindlus, kindel arusaamine mingis asjas
see, kui miski on arusaadav või kindel
millestki segamata olek (ka tajumisel)


selili

pikali, lamavas asendis või lamavasse asendisse, nii et seljapool on allpool


selis

kalavõrku ääristav tugev nöör või pael
võrgulina ääristav tugev nöör


seljaajunärv

seljaajust lähtuv närv
seljaajust lähtuvad närvid


seljaajupõletik

hrl viirustest või toksiinidest põhjustatud seljaaju kahjustus


seljak

suhteliselt kitsas järskude nõlvadega piklik kõrgendik


seljakeelik

keelikloomade (nt roomajate, kõhrkalade, kahepaiksete) skeleti keskosa, selgmine torusarnane kesknärvisüsteem


seljakilp

kõva kate mõnedel loomadel (nt kilpkonnal, jõevähil, vöölastel)


seljakotirändur

vähese varustusega, hrl võimalikult odavalt reisiv matkaja

nii nimetatakse rändurit, kes ei tea, kus ta reisil olles järgmisel päeval on ja tal on kaasas väga vähe isiklikke asju


seljakott

rihmade abil seljas kantav kott
kott, mida seljas kantakse
rihmade abil seljas kantav kott (EKSS)


seljaroots

skeleti keskne osa, paljudest lülidest koosnev inimese jt selgroogsete keha põhitugi

rida väikseid omavahel ühendatud luid selja keskel


seljas

(rõiva, rõivastuse kohta:) ülakeha katmas, katteks peal

väljendites, mis on seotud riiete kandmisega


seljas liugu laskma

kellegi arvel, kulul elama, teiste tööd ja vaeva kasutades läbi saama


seljast

(rõiva, rõivastuse kohta:) ülakeha katmast, pealt ära

väljendites, mis on seotud riiete eemaldamisega


seljasüst

paikne tuimastus, mille puhul tuimastusainet süstitakse lülisamba kanalisse


seljataga

ajaliselt või ruumiliselt möödas, läbitud


seljatagant

kohast, mis on ruumiliselt möödas, läbitud


seljatagune

tagumine, seljapoolne külg
kellegi, millegi taga olev ala


seljataha

ajaliselt või ruumiliselt mööda, läbituks


selkup

ühe samojeedi väikerahva liige Lääne-Siberis


sell

(mehe kohta)
(familiaarselt mehe v. lapse kohta)


sellal kui

(ajaliselt:) alustab lauseosa, mille tegevus või olukord on pealause omaga samaaegne


selleaastane

käesoleval, sel aastal olev, olnud või tulev


selle-eest

nagu vastukaaluks, tasakaalustuseks, hüvituseks millelegi eespool mainitule


sellegipärast

ka sel põhjusel, ka selle tõttu, ka sellepärast


sellelaadiline

(osutab mingile tunnusele, omapärale:) seda laadi


sellepärast et

alustab põhjust näitavat lauseosa
sest, kuna


seller

köögiviljana kasvatatav tumeroheliste lehtede ja väikeste valgete õitega aromaatne rohttaim, millest toiduks tarvitatakse juurt, lehti või leherootse


sellest pole lugu

(ütlus asjaolu kohta, millel pole tähtsust)


selle töö juut

mingi teatud töö tegija või teatud töö oskaja


selline

(osutab eelnevas või järgnevas mainitud asjaolule:) seda tüüpi, selle moodi

viitab konkreetsele esemele, asjaolule, nähtusele, olendile: seda tüüpi, selle moodi


selliselt

sel kombel või viisil
nii, sellisel moel


selts

ametlikult registreeritud vabatahtlik ühing, juriidiline isik (nt MTÜ), mille liikmed tegutsevad ühise eesmärgi nimel

klassist väiksem, sugukondadeks jagunev süstemaatikaüksus (ordo) (EKSS)


seltsi

kellegi seltskonda, hulka, sekka
kellegi, millegi juurde


seltsiline

kellegagi koos viibiv, kaasas või samas olukorras olev isik või olend

inimene, kes sinuga palju aega koos või kuskil kaasas on


seltsima

kellegagi suhtlema, aeg-ajalt kokku puutuma

kellegagi sobima, sõber olema või sõbraks saama


seltsimatu

teistega mitte sõbrustav, üksi hoidev, teistega mitte seltsiv


seltsimees

idee- ja võitluskaaslane; sotsialistliku ühiskonna kõnetlussõna


seltsimehelik

sõbrale, heale kaaslasele omane, heatahtlikult (ja võrdselt) suhtuv


seltsing

ühiseks tegevuseks organiseerunud inimeste ühendus, hrl ametlikult registreerimata rühmitus, mitte juriidiline isik


seltsiv

kergesti suhtlev ja uusi tutvusi sobitav, võõrastega hõlpsasti kohanev

nii iseloomustatakse inimest, kes kiiresti ja kergesti suudab võõrastega kontakti luua


seltskond

mingist sündmusest, tegevusest vm ühiselt osa võtvad inimesed

inimesed, kellega sa suhtled, kuskil koos viibid või midagi koos teed

mingi sündmuse, olukorra, tegevuse v. muuga seoses koos viibiv inimeste rühm (EKSS)


seltskonnadaam

seltskondlikel üritustel liikuv hea suhtlemisoskusega (tuntud) daam


seltskonnaelu

meelelahutusliku sisuga ettevõtmised, peod vm vaba aega sisustav ja suhtlemisega seotud tegevus


seltskonnategelane

seltskondlikel üritustel liikuv, seltsielus aktiivne inimene (hrl avaliku elu tegelaste kohta)


selve

teenindusvorm, kus kliendid end ise teenindavad


selvekassa

teenindajata kassa, kus klient saab ise ostude või teenuste eest tasuda


selvekauplus

iseteenindusega kauplus, ostja valib kaubad müügisaalis ise välja ja maksab nende eest kassas


selvepesumaja

iseteenindusega pesumaja, kus klient peseb pesumasinas oma pesu ise


semantika

keeleteaduse osa, mis uurib sõnade jm keeleüksuste tähendusi, keele, tegelikkuse ja mõtlemise seoseid

semiootika osa, mis uurib märke ja nendega tähistatavate objektide vahekordi (EKSS)


semantiline

sõna või sõnaühendi tähendusega, sisuga seotud

millegi sisusse, mõttesse puutuv, tähendust omav


semantiline kääne

(grammatikas:) kääne, mis kannab piiritlevat tähendust, nt kohta, aega, viisi, otstarvet, ilmaolu või vahendit (eesti keeles sisseütlev, seesütlev, seestütlev, alaleütlev, alalütlev, alaltütlev, saav, rajav, olev, ilmaütlev ja kaasaütlev)


semasioloogia

(keeleteaduses:) sõna ja tema tähenduste uurimine ja kirjeldamine, hrl vastanduses mõistete ja nende tähistamise viiside uurimisele


semeem

väikseim tähendust kandev semantiline keeleüksus, tähenduse väikseim koostisosa


semester

pool õppeaastat kõrgkoolis või keskeriõppeasutuses

pool õppeaastat kõrgkoolis v. keskeriõppeasutuses


semi keeled

afroaasia keeled, mida kõneldakse peamiselt Aasia edelaosas ja Aafrika põhjaosas


semikoolon

punktist ülal ja komast all koosnev kirjavahemärk (;)

eraldab loetelu rühmi või lausete osi (märk ;)


seminar

kitsama teemaga nõupidamine (suhteliselt väikese osavõtjate arvuga)

tund, kus üliõpilased arutlevad koos õppejõuga mingi konkreetse teema üle

õppeasutus katoliku ja kreeka õigeusu vaimulike ettevalmistamiseks (EKSS)


Semiramise rippaiad

mäekülgi meenutavad terrassaiad Babülonis, mis arvatakse olevat rajatud kuningas Nebukadnetsari käsul


semitistika

semi rahvaste keeli, kultuuri ja ajalugu uuriv teadus


semitoloogia

semiidi rahvaste keeli, kultuuri ja ajalugu uuriv teadus


semlak

kellegagi samast kohast pärinev või samas kohas elanud inimene, sõber või muidu tuttav inimene (ka kerge kirumissõnana)


semmima

villa enne ketramist semmipuu abil ühtlaselt kohevaks tegema


semulik

koduselt, tuttavlikult, mitte ametlikult mõjuv, sõbrale omane või sõbrustada püüdev


sen

(isikunime järel hrl isa eristamiseks pojast:) vanem


sendiline

hinnaga, väärtusega üks sent
ühe sendi väärtusega münt


sendipealt

sendise täpsusega
täpselt, suure täpsusega
raha kohta; täielikult; kõik


seni

käesoleva ajani, tänaseni
käesoleva, praeguse ajani


seniilne

väga vanale inimesele omane, raugaeas esinev või raugaeale omaste (vaimsete) häiretega


seniilsus

(hrl kõrgest east tingitud) järjest kiirenev organismi taandareng, kehaliste ja vaimsete võimete langus

(hrl. kõrgest east tingitud) järjest kiirenev organismi taandareng, kehaliste ja vaimsete võimete langus


seniit

Päikese vm taevakeha asend maapinna suhtes täisnurga all, vaatlejast lähtuva, gravitatsioonijõu suunas üles kulgeva püstjoone ja taevakaare ülemine lõikepunkt, nadiiri vastandkoht

vaatlejat läbiva püstjoone ja taevasfääri ülemine lõikepunkt


seniitkahur

õhusihtmärkide tulistamiseks mõeldud tulirelv


senikaua

(täpsustab ajalist piiri:) teatava ajani, nii kaua (kui)


senikauaks

(täpsustab ajalist kestust:) selleks (vahepealseks) ajaks


senikaua kui

alustab lauseosa, mis täpsustab tegevuse või olukorra kestust või selle toimumisaega


senikuulmatu

varem mittekogetud, seetõttu erakordne, (nördimusest, üllatusest) jahmatama panev


senine

seni olnud või esinenud
seni, käesoleva ajani olnud, esinenud


senitundmatu

käesoleva ajani, tänaseni teadmata, tundmatu olnud


senjoor

härra, isand (maades, kus kõneldakse hispaania keelt)


senjöör

keskaegne mõjukas feodaal, maahärra, kellest sõltusid vasallid

feodaal, eriti suurfeodaal, maahärra, kellest sõltusid vasallid


sennaleht

ühe sennaliigi leht lahtistava toimega droogina


sensatsioonihimu

suur ootus midagi rabavat teada saada (ja seda paljudele vahendada), tarve kõmu, sensatsiooni järele


sensatsioonihimuline

kõmu järele janunev, kõmu, sensatsiooni taotlev või pakkuv


sensatsiooniline

inimestes laialdast huvi ja suurt erutust tekitav, palju (tõepõhjata) kuuldusi põhjustav


sensiibel

tundlik, tundeline, kergesti haavatav, ettevaatlikku lähenemist nõudev


sensitiiv

paranormaalsete nähtuste suhtes ülitundliku tajuga inimene

ekstrasensoorsete, paranormaalsete võimetega isik


sensor

seade, mis reageerib mingile välistoimele (nt temperatuurile, rõhule, kiirusele) ja muundab selle elektrisignaaliks, et seda oleks hõlpus mõõta, võimendada vm viisil rakendada (nt automaatseadme käivitamiseks)

füüsikalisele v. keemilisele välistoimele reageeriv muundav seadis (EKSS)


sensuaalne

tunnetele, meeltele mõjuv, meelelisi naudinguid, hrl kirge, suguiha äratav


sensuaalsus

tunnetele, meeltele mõjumine, meeleliste naudingute, hrl kire, suguiha äratamine


sent

Eesti, ka mitme muu riigi (näit. USA, Hollandi, Kanada, Austraalia, Uus-Meremaa) väiksem rahaühik; selle väärtusega münt (EKSS)


sente lugema

väljaminekuid väga täpselt arvestama, kulutusi piirama


sentents

napis vaimukas sõnastuses mõte, tähelepanek või elutarkus kirjanduse lühivormina või pikema teose sees


senti

mõõtühikute kordne, mis näitab, et ühik on põhiühikust sada (10<eki-sup>‒2</eki-sup>) korda väiksem, nt cg (sentigramm), cl (sentiliiter)


sentimeeter

pikkuse mõõtühik. Ühes meetris on sada sentimeetrit


sentimeeterhaaval

väga aeglaselt (edenedes), üks väike osake korraga


sentimeetrine

ühe sentimeetri (vm arvu sentimeetrite) pikkune


sentimentaalne

(inimese, tema hingelaadi kohta:) kergesti halemeelseid, nostalgilisi vms tundeid ilmutav, sel viisil tundlev


sent surmale võlgu

(väga vana või haige, ka muidu kehaliselt viletsa inimese kohta)


seoke

ilma otsese osutuseta väljendab kerget nendingut


seondama

automaatprotseduuri ühendamine andmetüübiga või objektiga


seonduma

millegagi tihedalt liituma või seoses, seotud olema


seong

vähemalt kahest mägironijast ja neid ühendavast köiest moodustatud ühendus raskesti läbitavate teelõikude ohutuks ületamiseks mägedes

kaaslaste käte v. jalgade ühendamise võte; sellega saavutatud seotud-olek


seos

vastastikune tingitus või sõltuvus, millestki olenevus või vahekord millegagi

see, mis ühendab näiteks kahte mõtet, fakti või sündmust

inimeste vaheline ühendus (eriti sugulas- ja sõprussidemed)


seostama

omavahel (mõttelise, sisulise) seosega ühendama, vastamisi sõltuvusse panema

seosesse viima, (mõtteliselt) ühendama (EKSS)


seostatus

sisemine, põhjuslik kokkukuulumine, seostatud-olek


seostuma

millegagi (tingitud, mõttelist) seost, sidet omama, millestki sõltuma

abstrktselt kujutlustes, mõistetes vm. sidestuma, liituma


seotis

kahe puitdetaili vaheline (fikseeriv) liitmisviis või ehituskivide vastastikune asetus müüris

ehituskivi v tellise ladumise viis teatud süsteemi järgi müüri tugevuse, stabiilsuse ja esteetilise efekti saavutamiseks


seotud kõne

rütmil ja rõhkudel rajaneva ülesehitusega, rütmi ja rõhkudega seotud tekst, hrl luules


sepahaamer

suur raske vasar, mida kasutatakse hrl millegi lammutamiseks või lõhkumiseks

sepistöödel kasutatav suur ja raske haamer


sepapada

sepistamiseks vajaliku sisseseadega ruum või ehitis


separaat

ajakirja või koguteose osa, mis on originaaliga sarnasel viisil trükitud eraldi trükisena

uuesti, kuid eraldi avaldatud artikkel mõnest eelnevalt publitseeritud teosest


separaator

seade või detail, mis lahutab või eraldab aine koostisosi või fikseerib detaile, mis ei tohi omavahel kokku puutuda


separatism

ühiskonnas vähemuses oleva rühma püüe eralduda suuremast rühmast


separaud

taotav, sepistamiseks sobiv raud, milles süsinikku on alla 0,2 protsendi


separee

eraldatud ruum restoranis, saalis vm väikesele seltskonnale


separeerima

(segu, emulsiooni v. suspensiooni) koostisosadeks eraldama (EKSS)


sepatöö

metallist esemete sepistamine (ka käsitööalana)


sepaääs

lahtise tulega kolle vm kuumutusseade, milles põlevatel sütel kuumutatakse sepistatav metall


sepikoda

sepistamiseks vajaliku sisseseadega ruum v ehitis (EKSS)


sepistatavus

metalli omadus tagumisel, sepistamisel vajalikku kuju võtta, ilma et tekiks pinna- või sisepragusid


sepistöö

sepatöökojas metallist valmistatud ese, sepistatud ese


sepitsema

luuletust vm teksti (pingutades) välja mõtlema, midagi sõnades väljendama ja kirja panema


sepitsus

(kellegi kiusamiseks, kellegi vastu) kavandatud asi, sepitsemise tulemus


sepp

rauast esemete valmistaja, sepistamise oskustööline

inimene, kelle töö on rauast esemeid valmistada ja parandada

midagi valmistav v. parandav oskustööline


seppel

pruudi kroonitaoline helmeste ja lintidega traditsiooniline peaehe Hiiumaal ja rannarootslastel

pruudi kroonitaoline helmeste ja lintidega peaehe Hiiumaal ja rannarootslastel


sepsis

organismi nakkus, vere nakatatus mäda tekitavate bakteritega

organismi üldinfektsioon, vere nakatatus mäda tekitavate bakteritega, veremürgistus, roiskveresus.


sept

aasta 9. kuu, põhjapoolkeral esimene sügiskuu


septakord

neljast (tertsidena asetatud) helist koosnev akord, mille äärmised helid moodustavad septimi


septik

seade väiksema hulga reovee puhastamiseks setitamise ja sette orgaanilise osa anaeroobse lagundamise teel (EKSS)


seradell

liblikõieline rohttaim, mille üht liiki kasvatatakse meist lõuna pool söödataimena


serbia-horvaadi keel

slaavi keel, endises Jugoslaavias 1954–1990 kehtinud ametlik kirjakeel


serblane

peamiselt Serbias elav lõunaslaavi rahvas (EKSS)


seriaal

film, mida näidatakse mitme järjestikuse osana, osade kaupa


serigraafia

trükitehnika, mille puhul kujutis trükitakse (ühe värvitooni kaupa) läbi peenesilmalise siid- või sünteetilisest kiust võrgu

trükkimine läbi peenesilmalise (siid)võrgu


seritsiin

siidiussi kookoneis sisalduv valkaine, toorsiidi jäigemaks tegev koostisosa, mida kasutatakse ka kosmeetikatööstuses


seroosne

vereseerumist koosnev või pärinev, selle esinemisega iseloomustuv


seroteraapia

nakkushaiguse või mürgituse ravimine organismi viidava antikehi sisaldava vereseerumiga

haiguse ravi, mis toimub immuunseerumit või antitoksiini manustades


serpentiin

mägitee või jõe keerdudena looklev osa
siksakiline mägitee


sertifikaat

ametlik tõend, millegi kvaliteeti, nõuetele vastavust vm tõendav tunnistus

hoiustajale pangas raha hoiustamise kohta antav dokument (EKSS)


sertifitseerima

millegi kvaliteedi, nõuetele vastavuse vm kohta tõendavat tunnistust andma, millegi kvaliteeti ametlikult kinnitama


serv

löök, millega üle võrgu mängitavates mängudes pall mängu pannakse (nt tennises, võrkpallis)


servaala

millegi äärel, serval, keskosast eemal asuv ala


servalaud

servmine laud või (üks) äärt moodustav(atest) laud(adest)

millegi serva moodustav laud (nt katusel, laudisel, voodil jne)


servama

puitmaterjali serva kandiliseks töötlema (saagides, tahudes vm moel)


servamisi

kergelt (küljega, servast) millegi vastu minnes, napilt millenigi ulatudes


servamispink

tööpink servamata laudade poomkandi eraldamiseks


servast serva

täies ulatuses, kõike hõlmavalt, igal võimalikul viisil


serveerima

toite ja jooke lauale seadma, söömiseks pakkuma


serveerimislaud

hrl ratastel laud, millel toidud serveerimiseks valmis seatakse (ning millele tõstetakse kasutatud nõud)

laud, millel toidud serveerimiseks valmis seatakse (ning millele tõstetakse kasutatud nõud) (EKSS)


servi

servaga, küljega millegi suunas või poole, serv või külg ees


servima

üle võrgu mängitavates mängudes palli mängu panema (mängu alustamisel või katkestamise järel) (nt tennises, võrkpallis)


servmine

millegi serval asetsev, servapoolne või äärmine


sesoon

aastast aastasse korduv ajalõik, hooaeg või aastaaeg


sesoonne

aastast aastasse korduva ajalõiguga seotud, teataval aastaajal või hooajal esinev, toimuv või tegutsev


sesoonõpe

sügis-, jõulu- vms temaatikaga seotud õpe


sess

eksamiteks määratud ajavahemik hrl kõrgkoolis


sessiilne

(hrl veeloomade, taimede kohta:) aluspinnale kinnitunud, selline, kes aktiivselt ei liigu


sessioonõpe

õppevorm, kus õpe toimub sessioonidena ja iseseisva töö maht on suhteliselt suur


sest

sellepärast et, sel põhjusel et
sel põhjusel, et
sellepärast et


sest et

alustab põhjust näitavat lauseosa
sest, kuna


sestpeale

sellest ajast peale, sellest ajast alates

(AEG) sellest peale, sellest ajast alates (EKSS)


sestpeale kui

(ajaliselt:) alustab lauseosa, mis täpsustab pealausega väljendatud tegevuse või olukorra alguspiiri


sest pole lugu

(ütlus asjaolu kohta, millel pole tähtsust)


seto

eestlaste õigeuskliku rahvarühma liige Setumaal


Setomaa

setode (ajalooline) asuala Eesti ja Venemaa piirialal Pihkva järvest lõunas


setteline

(pinnase kohta:) vedelikust põhjavajumise ehk settimise teel kujunenud, sellisest ainest koosnev

(veenõu, veekogu kohta:) seintele või põhja kogunenud ainet täis


settelünk

mingile ajalõigule vastavate kihtide puudumine maakoore geoloogilises läbilõikes


setu

eestlaste etnograafiline rühm Setumaal (EKSS)


setukas

hobusekronu, vilets hobune (vahel ka hobuse kohta üldse) (EKSS)


setu keel

Võru murde hulka arvatav murrak või rühm murrakuid, mida kõneldakse Lõuna-Eestis Setumaal


setverik

endisaegne puistainete mahumõõt, 26,24 liitrit


sf

(märge noodikirjas:) tugevasti rõhutades


sfagnum

soos kasvav turvast moodustav sammal, mille vars tipust kasvab ja alumisest osast kõduneb


sfeen

tumepruun, kollakas, hall vm värvusega mineraal, mida kasutatakse nii poolvääriskivina kui ka titaani tootmiseks


sfinkter

mingit kehaava (nt silmaava, pärakut) ümbritsev lihas, mis kokku tõmbudes seda ava ahendab või suleb


sfragistika

ajaloo haru, mis käsitleb pitsateid ja pitsereid

pitsateid ja pitsereid käsitlev ajaloo abiteadus


sfäär

millegi esinemisala, mõjuala või tegevuspiirkond, millegi valdkond

(Koperniku-eelsete vaadete järgi:) üks nähtamatutest kerapinnalistest kestadest, millel asetsesid kinnistähed ja planeedid (EKSS)


Sg

kunstlik radioaktiivne metall, omadustelt siirdemetall, keemiline element järjenumbriga 106


sg

grammatiline arv, mis väljendab seda, et kõnealuseid objekte on üks

grammatikas: sõnade vormid, mis tähistavad <eki-highlight>üht</eki-highlight> inimest, asja või nähtust. Näiteks sõna <eki-foreign>sõbrad</eki-foreign> ainsuse vorm on <eki-foreign>sõber</eki-foreign>


sgrafiito

maalitehnika, kus kujutis kraabitakse eri värvi krohvikihtidega kaetud seina pealmistesse krohvikihtidesse

seinamaali tehnika, mille puhul kantakse seinale mitu erinevat värvi krohvikihti ja seejärel kraabitakse soovitud kujutis kuni vastavat värvi kihini


shea

Aafrikas kasvav igahaljas troopiline puu, mille rasvarikastest viljadest saadakse võiseemnikuõli ehk <eki-foreign>shea</eki-foreign>-võid


shea-või

Aafrikas kasvava võiseemniku rasvastest viljadest saadav õli, mida kasutatakse nt kosmeetikas


shimmy

pärast Esimest maailmasõda mõned aastad moes olnud 2/2- või 3/4-taktimõõdus seltskonnatants


shinto

Jaapani pärimuslik usund, mis lähtub kujutlusest, et kogu maailm on hingestatud ja vaimudega asustatud


shot

väike kogus kanget mahla vm alkoholita jooki


show business

(teatri, filminduse, televisiooni, popmuusika vms kohta äri- või tegevusvaldkonnana)


Si

looduses ühendeina esinev halli värvi ja metallilise läikega kristalne aine, omadustelt mittemetall, keemiline element järjenumbriga 14


sibama

lühikeste kiirete sammudega, kiiresti edasi-tagasi või siia-sinna liikuma


sibelema

end rahutult liigutama, käte ja jalgadega siplema


si-bemoll

(muusikas:) pooltooni võrra madaldatud si


Siberi katk

taimtoiduliste loomade ja inimese äge nakkushaigus

veiste, lammaste, hobuste, sigade jt. loomade ning inimese äge nakkushaigus (EKSS)


sibi

töötaja, kes puhastab käimlate kogumiskaste

(endisajal:) käimlate puhastaja, mustusevedaja


sibiauto

vaakumpumba ja mahutiga varustatud auto väljaheidete ja reovee kogumiseks


sibilant

(foneetikas:) iseäraliku sisiseva kõlaga häälik (nt <eki-foreign>s, z, š, ž</eki-foreign>)

iseäraliku sisiseva kõlaga hõõrdhäälik (<MI>s, z, š, <D>)


sibin-sabin

tõtlev edasi-tagasi liikumine, (paljude osaliste) ärev askeldamine


sibisema

(hrl vee, vedeliku kohta:) kerget ühetoonilist kõlatut peenikest heli, sisinat tekitama


sibitünn

vaat väljaheidete vms jaoks omaaegsel sibivankril


sibul

köögiviljana kasvatatav kibeka maitsega taim, mille mugul kasvab maa all


sibulapealsed

köögiviljana kasvatatava sibula rohelised õõnsad varred


sibularatas

sibulast lõigatud rõnga- või kettakujuline viil toiduna


sibulavars

sibulataime õisi kandev roheline õõnes vars (hrl toiduna)


sibulkuppel

hrl õigeusu kiriku vm hoone sibulakujuline katusekuppel (hrl tornil)

sibulakujuline paisutusega tornikiiver vms, kasutatud eriti rohkelt Bütsantsi ja Vene sakraalarhitektuuris


sibulmugul

mõnede taimede igal aastal asenduv maa-alune (kestaga ümbritsetud) vars (nt gladioolil, krookusel)


side

marlist vm materjalist side, mida kasutatakse haava vm vigastuse kinnisidumiseks

vahend, millega midagi, näiteks haava, kinni seotakse

seotava ümber keeratav, mähitav sidumisvahend; miski ümberseotu (EKSS)


sideandmed

ühenduse pidamiseks, kontakti võtmiseks vajalikud andmed

andmed (näiteks telefoninumber, meiliaadress), mille abil saab kellegagi ühendust võtta


sideeriline aasta

ajavahemik, mille jooksul Päike näivalt teeb tiiru tähtede suhtes


sideeriline ööpäev

ajavahemik, mis vastab ühele Maa täispöördele tähistaeva kui tausta suhtes


sidehäire

häire informatsiooni edastamises või vastuvõtmises, sidevahendi toimimise rike (nt internetiühenduse katkemine)


sidejaoskond

omaaegne posti- ja sideteenuseid osutanud asutus


sidekaar

noodikirja märk, millega ühendatakse seotult esitatavad noodid või kaks kõrvuti asetsevat ja võrdse kõrgusega heli


sidekest

silmamuna eesosa ja laugude sisepinda kattev kest


sidekirme

sidekoest koosnev õhuke kiht või kelme lihastel


sidekoestumine

(haiguslik) tiheda sidekoe tekkimine muu koe asemel


sidekriips

sõnade poolitamisel, liitsõna loetavuse hõlbustamiseks, paarissõnades vm juhtudel tarvitatav kirjavahemärk (-)

märk (-), mida kasutatakse näiteks selleks, et sõnu pooleks jagada


sidemees

isik, kelle ülesandeks on sidepidamine, millegi vahendamine vms


sidendus

informatsiooni edastamise ja vastuvõtmisega ning selleks vajalike seadmetega seotud tegevusala


sideohvitser

sidesüsteemide, käskude edastamise ja infovahetuse eest vastutav ohvitser

staabiohvitser, kes on side loomiseks, käskude edastamiseks ja informatsiooni vahetamiseks saadetud staapi


sidepidamine

informatsiooni edastamine ja vastuvõtmine, selleks ühenduses olemine (EKSS)


sideriit

rauda sisaldav kollakasvalge või hallikas, pruuni murdepinnaga mineraal


sidesatelliit

raadioside signaale vastu võttev ja töötlev seade, mis tiirleb ümber Maa


sideseade

tehniline vahend sidepidamiseks (nt telefon, raadio, arvuti, post)


sidestama

mingi mõju ülekandmiseks ühendama
(mingi mõju ülekandmiseks) ühendama


sidesõna

lauseosi või osalauseid siduv muutumatu sõna (nt <eki-foreign>ja, või</eki-foreign>)

sõna, mis seob omavahel sõnu või lausete osi. Sidesõnad on näiteks <eki-foreign>ja</eki-foreign>, <eki-foreign>aga</eki-foreign>, <eki-foreign>sest</eki-foreign>

muutumatu sõna, mille ainsaks süntaktiliseks funktsiooniks on siduda lauses moodustajaid, seejuures viimaste vormi mõjustamata


sidetehiskaaslane

tehissateliit, mis kannab signaale tagasi maale


sidevahend

(hrl. pl.) (tehniline) vahend sidepidamiseks (EKSS)


sideväelane

sideväkke kuuluv sõjaväelane, kes tegutseb lahingus peamiselt staabiteenistuse ja sidepidamise alal

sideväes või  -väeosas teeniv sõjaväelane (EKSS)


sidima

pikemat aega mingis kohas või olukorras viibima


sidin

pääsukeste jt väikeste lindude kiire ühtlane (pehme) heledakõlaline häälitsemine


sidistama

(pääsukeste jt väikeste lindude kohta:) kiirelt ja heledakõlaliselt häälitsema, pikalt, ühtlaselt siutsuma


sidrunhape

vees hästi lahustuv hapu maitsega valge kristalne aine, mida leidub paljudes marjades ja puuviljades (EKSS)


sidrunikollane

küpse sidruni värvi ere- või helekollane


sidrunipuu

Indiast pärit suurte roosakate õite ja helekollaste, kibeka maitsega mahlakate tsitrusviljadega (sidrunitega) igihaljas puu

tsitruste perekonna liik ja subtroopiline kultuur, mida saab kasvatada ka toataimena


sidrunmeliss

Vahemere maadest pärinev sidrunilõhnaliste lehtedega maitse- ja ravimtaim


siduma

nööri, paela vm vahendi abil (sõlmides) kinnitama või ühendama

nööri, paela vms abil midagi kinnitama või sõlme tegema


sidur

detail kahe samal teljel oleva hrl võrdse läbimõõduga silindrilise toru vm eseme ühendamiseks

kaht võlli ühendav seade, mis on mõeldud vedava võlli pöörlemise ülekandmiseks veetavale võllile (nt automootoris, ventilaatoris)

masinaelement kahe võlli ühendamiseks ja lahutamiseks


sidus

tähenduselt, mõttelt tihedalt seotud, loogiliselt, sisuliselt kokkukuuluv

lõime- ja koelõngade põimumise kord, mis määrab kudumi välimuse ja omadused


sidusettevõte

majandusüksus, mille üle investoril on oluline mõjuvõim, kuid mis pole tütarettevõte ega ühisettevõte


sidustama

sisult, sisemiselt (tihedalt, läbipõimunult) ühendama, üksteisest sõltuvusse panema


sifonofoorid

alamklass meres elavaid hüdraloomi, kelle koloonia on koondunud putkja tüve ümber


sifoon

kõver toru vedeliku juhtimiseks kõrgemalt tasemelt madalamale (nt pesumasinal, kraanikausil)


siga

hrl sellest liha saamiseks aretatud koduloom

loom, keda inimesed kasvatavad, et liha saada

häbematu, jultunud, alatu inimene (hrl. mees); lurjus (ka sõimusõnana)


sigade Aafrika katk

kodu- ja metssigadel esinev väga nakkav ägeda kuluga viirushaigus, mida iseloomustab suur suremus


sigadus

inetu, häbematu või alatu tegu või käitumine


sigakallis

väga palju raha maksev, äärmiselt kallis


sigaret

tubakatoode, milles peenestatud vääristubaka rull on keeratud paberisse

paberist toru, mille sees on teatud taime kuivatatud lehed ja mida inimesed suitsetavad


sigatsema

inetuid, häbematuid või alatuid tegusid, sigadusi tegema

sigadusi, seatempe tegema; kellelegi siga mängima.


sigidik

see, mis (või kes) on kellegi sünnitatud, millestki ajendatud


sigillaaria

sõnajalgtaimede hulka kuulunud kuni 30 m kõrgune kivisöeajastu taim


sigima

järglasi andma, (suguliselt) paljunema
järglasi andma


sigimatus

võimetus järglasi saada, paljunemisvõime puudumine


sigimine

(organismidel:) endasarnaste järglaste saamine


sigimiselund

(hrl taimede, loomade kohta:) elund, mille varal toimub sigimine ja hrl ka paljunemine


sigimisvõime

võime järglasi anda, (suguliselt) paljuneda


sigimisvõimeline

suuteline, küps järglasi andma, (suguliselt) paljunema


sigimisvõimetu

ilma sigitusvõimeta, võimetu järglasi andma, (suguliselt) paljunema


siginema

vähehaaval tekkima, tasapisi ilmuma, kujunema või kogunema


sigin-sagin

tõtlev edasi-tagasi liikumine, (paljude osaliste) ärev askeldamine


sigisibul

lehekaenlas või õisikus arenev väikese sibula kujuline paljunemisorgan mõnel taimeliigil


sigitis

(tavaliselt halvustavalt) väljamõeldiste kohta


sigmatism

<eki-foreign>s</eki-foreign>-i ja <eki-foreign>š</eki-foreign> väär, pudistav või ülemäära susistav hääldus kõnehäirena


signa

(elektrooniliste) seadmete kogum, mida kasutatakse nt ohust, kõrvalekaldest signaaliga märkuandmiseks


signaal

kindel heli, valgusvoog vms, millega edastatakse teateid, käsklusi vm infot

valgus, heli või liigutus, mis edastab mingi teate ilma sõnadeta


signaalkell

kell, kõlisti signaliseerimiseks (nt jalgrattal)


signaallamp

elektriseadmete juhtimis- ja kontrollsüsteemides kasutatav elektrilamp, mis annab märku seadme käivitumisest, toimimisest/mittetoimimisest, rikkest vm

elektriseadmete juhtimis- ja kontrollsüsteemides kasutatav lamp


signaaltuli

laeval, lennuaparaadil või mujal paiknevate seadmetega antav valgussignaal, mis tagab ohutuse


signalisaator

seade, mis annab millestki (signaaliga) märku


signatuur

kunstniku, kirjaniku vm autori allkiri, varjunimi, nimetähed vm tähis oma teosel

teatava kategooria olemitest tuletatud vaadeldav või iseloomustav tunnus või tunnuse muster


signeerima

nimega, allkirjaga märgistama
nime või nimelühendit alla kirjutama


sigrimigriline

paljudest väikestest risti-rästi, eri asjadest koosnev, segi, segamini olev, segadust, kirevust väljendav


sigudik

(halvakspanu põhjustanud inimese kohta, ka kirumissõnana)


sihik

tulirelva seadis kuuli, mürsu vms märki suunamiseks

tulirelva seadis kuuli, mürsu vms. märki suunamiseks (EKSS)


sihikindel

visalt, kõrvalekaldumatult mingit sihti taotlev, kindlat eesmärki silmas pidav

nii iseloomustatakse inimest, kes käitub kindlalt teatud eesmärgi saavutamise suunas


sihiline

(tegusõna kohta:) selline, mis esineb lauses hrl koos sihitisega


sihin

hoogsast, kiirest liikumisest ja (hooga) millegagi kokkupuutest tekkiv terav kõrgetooniline heli


sihipärane

kindla eesmärgi, sihiga seotud, kindlat eesmärki taotlev


sihipäratu

ilma kindla eesmärgita, ilma (määratud) sihita


sihiseade

see, mille poole püütakse, mida tahetakse saavutada


sihisema

õhus hoogsalt, kiirelt liikudes või lenneldes või millegagi kokkupuutes teravat kõrgetoonilist heli tekitama


sihitama

kindlale sihtrühmale või kindlatele sihtrühmadele suunama

(saadetise) sihtkohta määrama; saadetist suunama (EKSS)


sihitis

(grammatikas:) sihilist tegusõna laiendav lauseliige, mis näitab, millele või kellele on sihitud tegusõnaga väljendatud tegevus


sihkadi-sahkadi

annab edasi nühkimise ja hõõrdumisega seostuvat vihisevat, sahisevat heli


sihkama

oma silmi, pilku millelegi või kellelegi suunama

silmade abil kellelegi või millelegi tähelepanu pöörama


sihkima

ainiti midagi vahtima
silmadega, pilguga sihtima


siht

raudteetammi, kraavi vms. suunda tähistav liin maastikul (EKSS)


sihtasutus

organisatsioon, mis on asutatud selleks, et kedagi või midagi rahaliselt toetada

ühiskondlik asutus, mis korraldab raha andmist teatud kindlal eesmärgil, näiteks teaduslikeks uuringuteks või heategevuseks

mingi püsiva eesmärgiga ühiskondlik asutus


sihtfinantseerimine

mingiks kindlaks tegevuseks suunatud rahaline toetus, sihtotstarbeline rahastamine

raha eraldamine rahastaja määratud programmi või projekti realiseerimiseks; sihtotstarbelisi eraldisi ei või raha saaja kasutada mingiks teiseks otstarbeks


sihtfond

rahalised või ainelised vahendid mingi kindla ülesande täitmiseks (nt sihtasutusel)


sihtgrupp

kindlate tunnustega inimeste rühm, kellele mingi reklaam, kampaania, uuring vms on suunatud või mingi toode, teos, üritus vms mõeldud

elanikkonna rühm, keda mingi reklaami v. kampaaniaga mõjutada tahetakse, potentsiaalsed tarbijad, kellele mingi reklaam, kampaania vms. on suunatud


sihtima

püssi, jalga, kaamerat vm sobivasse asendisse või suunda seadma, et kedagi või midagi tabada, millelegi pihta saada

mingit sihti, eesmärki taotlema, midagi sihiks võtma; kuhugi v. millegi poole püüdlema, kellekski saada tahtma (EKSS)


sihtkoht

koht, kuhu keegi suundub ja kuhu (lõpuks) tahetakse jõuda

koht, kuhu tahetakse jõuda, kuhu keegi või miski suundub


sihtmärk

tabamiseks valitud (vastase) objekt (hrl millegi ründamisega ühenduses)


sihtnumber

numbritest koosnev tähis, mis märgib postisaadetise sihtkohta

numbrid, mis tuleb kirjale või pakile aadressi juurde lisada, et need posti teel õigesse kohta läheks


sihtotsing

heade juhtide või spetsialistide ülemeelitamine teisest firmast (suurema töötasu pakkumisega)


sihtotstarbeline

(hrl toetusena saadud raha kohta:) kindlaks ülesandeks, otstarbeks määratud, kindla eesmärgi täitmiseks mõeldud


sihtraud

tulirelva seadis kuuli, mürsu vms märki suunamiseks


sihvakas

(inimese, tema kehaosade kohta:) pikk, sirge ja sale, ilusa (püstise) kujuga


sihverplaat

kella, mõõteriista tunni- vm jaotisega osa


sihvkad

päevalille musta kestaga väikesed seemned, millest pressitakse õli ja mida ka süüakse

päevalille musta koorega väikesed seemned, mida süüakse ja millest tehakse õli


siia ja sinna

mitmesse (ebamäärasesse) suunda, (juhuslikku) kohta


siiakanti

kohta, mis asub kõneleja ligidal, siinsamas lähedal


siiamaale

käesoleva ajani, tänaseni
käesoleva, praeguse ajani


Siiami kass

Kagu-Aasiast pärit siniste silmadega, hrl lühikese pruunika karvaga sale ja nõtke kass


siia-sinna

liikumisviisi  ja -suuna kohta; vahelduvalt edasises ja tagasises suunas


siib

(lindudel, putukatel:) keha küljele kinnituv lendamist võimaldav kulgemiselund

üks kahest osast, mille abil lind või putukas lendab


siidikedrik

peaaegu lennuvõimetu valge liblikas, kelle röövik eritab siidi


siidikiud

siidiussi siidinäärmeist niidina erituv kiudaine


siidikäpp

(inimese kohta, kes ei suuda või ei oska hrl rasket või kehalist tööd teha)


siidiliblikas

peaaegu lennuvõimetu valge liblikas, kelle röövik eritab siidi (Bombyx mori)


siidilind

musta-valge sulestikuga ja pika sabaga lind

pika sabaga lind, kellel on mustad ja valged suled


siidiriie

looduslikust siidikiust (ka tehiskiudainetest või nende segust) toodetav hrl õhuke, pehmelt langev riie


siidirätik

hrl kaelas või peas kantav siidist (või tehissiidist) rätik


siidisaba

tundras ja taigas elutsev, pealael asetseva suletutiga hallikasroosa väike ilus lind, Eestis läbirändaja ja talikülaline

pealael asetseva suletutiga punakaspruun värvuline


siiditrükk

trükitehnika, mille puhul kujutis trükitakse (ühe värvitooni kaupa) läbi peenesilmalise siid- või sünteetilisest kiust võrgu


siidi vedama

tööst kõrvale hoidma, laisklema, viilima


siidivend

laisk, tööst ja kohustustest kõrvale hoidev inimene


siidjas

siidile omase läike, pehmuse või siledusega


siidkangas

looduslikust siidikiust (ka tehiskiudainetest või nende segust) rullina toodetud hrl õhuke, pehmelt langev riie


siidliim

siidiussi kookoneis sisalduv valkaine, toorsiidi jäigemaks tegev koostisosa, mida kasutatakse ka kosmeetikatööstuses


siidpaber

õhuke, peaaegu läbipaistev ja väga kerge pakke- või ilupaber


siig

põhjapoolkera vetes elutsev maitsva lihaga kala

põhjapoolkera vetes elutsev maitsva lihaga magevee- ja siirdekala .


siil

riidest, paberist vm materjalist lõigatud (või rebitud) pikk ja kitsas tükk

kantav okastraadist jalaväetõke, mida kasutatakse kaitse- ja ühenduskraavide tõkestamiseks


siililegi selge

(selle kohta, et miski on nii arusaadav, et see on mõistetav igaühele, ka rumalale)


siil-takelrohi

varemeil, liivikuil ja elamute läheduses kasvav rohttaim, millel on süstjad lehed ja hõredad sinised õiekobarad

varemeil, liivikuil ja elamute läheduses kasvav süstjate lehtede ja hõredate siniste õiekobaratega takelrohi (Lappula myosotis) (EKSS)


siiluma

siiludeks jaotama või lõikama
siiludeks jaotama, lõikama v. lõhkuma


siin

selles kohas (kus sa ise oled või millele sa viitad)

soon v renn pinnal, mida mööda liigub nt uks, sahtel vms


Siinai

kolmnurgakujuline poolsaar Aasias Vahemere ja Punase mere vahel, kuulub Egiptusele


siinap

(sedastades, kinnitades:) selle koha peal, selles asjas, selle (mainitud) asjaga seotult


siinilm

maapealne maailm kõige oleva asupaigana, maine ilm (hrl vastandina hauatagusele, taevasele)


siin ja praegu

(rõhutades millegi kogemist, tegemist käesoleval hetkel, mitte tulevikus)


siin ja seal

mitmes paigas, mitmel pool
(juhuslikult) mõnes kohas
mõnes kohas, kohati


siinkandis

kohas, mis asub kõneleja ligidal, siinsamas lähedal


siinne

kõneleja ligidal, lähikonnas olev, siin asuv, esinev, toimiv vms


siinolek

(pikem) viibimine, kohalolek selles, siinses paigas


siinpoolne

siinses, päris maailmas esinev või toimuv, hrl vastandina kujuteldavale taevariigile, hauatagusele maailmale vms


siinsamas

osutab kohale, kus kõneleja parajasti viibib.


siinus

(kolmnurga külgede ja nurkade seos ehk trigonomeetriline funktsioon): täisnurkses kolmnurgas teravnurga vastaskaateti ja hüpotenuusi suhe

trigonomeetriline funktsioon: täisnurkses kolmnurgas teravnurga vastaskaateti ja hüpotenuusi suhe (tähis sin) (EKSS)


siinuskõver

kõverjoon, mis kujutab siinusfunktsiooni graafiliselt


siiras

(tundmustega ühenduses:) puhtast südamest tulev, mitte võlts või teeseldud


siira-viira

sagedasti suunda muutes, loogeldes, mitte otse või sirgelt


siirdama

elundit või kudet ühest organismist teise ümber istutama


siirdekala

kala, kes rändab kudema merest magevette või vastupidi (nt angerjas, meriforell)

kala, kes rändab kudema merest magevette v. vastupidi (EKSS)


siirdemuru

ettekasvatatud murukamar vaipa meenutava kattematerjalina


siirdeprotsess

üleminek ühest püsivast seisundist teise


siirderiik

ühest majanduslikust või ühiskondlikust etapist teise, hrl totalitaarsest süsteemist demokraatlikku suunduv riik

ühelt ühiskonnakorralduselt teisele üle minev riik


siirdesoo

madal- ja kõrgsoo vaheaste, üleminekutüüp, mis seob endas nii madalsoo kui rabade omadusi


siirdeviit

silp või sõna, mis vanades käsikirjades või trükistes on laotud lehekülje lõppu eraldi reale ning mis juhatab sisse järgmise lehekülje


siirdeühiskond

ühiskonna arenguetapp, mille käigus toimub üleminek diktatuurilt demokraatiale

ühiskonna arenguetapp, mille käigus diktaatorlikud võimustruktuurid ja -suhted asendatakse demokraatlikega, toimub üleminek diktatuurilt demokraatiale


siirdmuru

ettekasvatatud mätaste v alusvõrguga toestatud muruvaibad, mida virnastatult v rullikeeratult saab teisaldada püsivale kasvukohale


siirduma

teise kohta, mujale elama või tööle asuma

ühest kohast teise, kuhugi (edasi) minema

käskude või lausete täitmise deklareeritud või ilmutamata määratud järjestusest lahkuma


siire

tööprotsess, mille vältel tööpingi lõikerežiimi muutmata töödeldakse üht ja sama pinda ühe ja sama lõikeriistaga


Siirius

tähistaeva heledaim täht Suure Peni tähtkujus, Eestis nähtav ainult talvel


siirma

tegevust, vahendeid vms kuhugi üle viima

kohustusi, õigusi vms kellelegi üle või edasi andma

(tavaliselt ühekordselt) ühest kohast teise viima


siirmispealdis

allkirjastatud pealdis käibedokumendil (nt tšekil, obligatsioonil) omandiõiguse üleandmise tähistamiseks


siirupine

mesise, väga magusa maitsega, siirupit meenutav


siirupmagus

maitselt (või lõhnalt) väga magus, magus nagu siirup


siiru-viiru

sagedasti suunda muutes, loogeldes, mitte otse või sirgelt


siiruviiruline

ühise keskme ümber koondatud triipude või joontega


siisike

pisike rohekas värvuline, Eestis üldlevinud ränd- ja hulgulind


siiski

mingil viisil; mööndes asjaolusid; tugev tundetooni rõhutamine


siit

osutab kohale, mis on lähemal, kõneleja ligidal ning kust midagi lähtub, minema, eemale liigutakse vms

sellest kohast (kus sa ise oled või millele sa viitad)


siitilm

maapealne maailm kõige oleva asupaigana, maine ilm (hrl vastandina hauatagusele, taevasele)


siit ja sealt

(juhuslikult) mõnest kohast, mitte igalt poolt


siitkandirahvas

kohalikud inimesed, mingi koha läheduses elavad inimesed


siitkandist

kohast, mis asub kõneleja ligidal, siinsamas lähedal


siivas

sündsaks, kombekaks peetav, moraalinõudeid järgiv


siivutu

sündsusetuks, häbituks peetav, moraalivastane


sikatuur

kivistunud mördist viimistluskiht ehituskonstruktsiooni pinnal


sikerdama

kiiruga, hooletult kirjutama või joonistama


sikk

kitse, metskitse, hirve vm sõralise isasloom


sikkel

kaapimisriist (nt jää kaapimiseks autoaknalt, määrde eemaldamiseks suusalt, keraamilise pliidi puhastamiseks)


siksak

joon, mis moodustub vaheldumisi mõlemale poole suunduvatest teravatest sakkidest


siksakiline

sirgest suunast või servast vaheldumisi mõlemale poole järsult kõrvale kalduv, mõlemale poole teravate sakkidega


siksakpiste

siksakki moodustav, teise pistega üleval ja all ristuv diagonaalne kaunistuspiste


sikusarv

looma, peamiselt soku sarvest valmistatud sõrmeavadega rahvapill


sikuska

sööta jäljendava läikiva metallkehaga ja selle külge kinnitatud kahe konksuga lühike õng eriti jääaugust püüdmiseks


sikutama

(tugevasti, pingutusega, hoogsalt) tõmbama

tõmmates midagi (järel) vedama vm tegema


silbiline

(värsimõõdu kohta:) silpide arvu arvestav


silbilis-rõhuline

(värssidega seoses:) silpide arvu ja rõhku arvestav


sildeava

ehitise kandeseinte, postide või muude tugede vaheline kaugus


sildfinantseerimine

raha saamine (nt pangalt) projekti elluviimiseks enne toetuse väljamaksmist toetuse andja poolt


sildistama

hrl negatiivseid omadusi kellelegi või millelegi omistama, oma (halvustavat) suhtumist väljendama


sildprotees

liikumatu hambaprotees, mille korral puuduvat hammast asendav kunsthammas (või kunsthambad) on kinnitatud naaberhammastele valmistatud kroonide külge


sile

(täiesti) tasane, ilma väljaulatuvate osade ja konarusteta

(puudutamisel:) mitte krobeline ega kare


siledakarvaline

(koera vm looma kohta:) sileda karvkattega


siledaleheline

(taime kohta:) hrl sordile omaselt siledate, mitte käharate või karvaste lehtedega


sileerima

silohoidlasse panema, siloks tegema (EKSS)


silekalju

liustikujää toimel siledaks hõõrdunud piklik kaljurünk või -küngas


silendama

näonahka vms tasaseks, ühtlaseks, sileda(ma)ks tegema, sel viisil mõjuma


Silicon Valley

elektroonikatööstuskeskusena tuntud piirkond USA-s Californias San Fransisco lahe kagu- ja lõunakaldal


silikaatkivi

autoklaavimise teel lubja ja liiva segust valmistatud valkjas ehituskivi


silikaattellis

liiva ja lubja segust pressitud ning veeauru toimel kõvastatud hallika värvusega risttahukakujuline tehiskivi


silima

hrl käega korduvalt, kergelt ja hrl hellitavalt libistades kellegi juukseid, keha, millegi pealispinda vms puudutama


silinderkübar

sirge või veidi ülespoole kaarduva servaga kõva kübar, mis meenutab püstist toru


silindernägemine

nägemishäire, mida põhjustab ebakorrapärase kujuga silmasarvkest või -lääts, mistõttu valgus ei lange võrkkestale ühte punkti, vaid mitmesse


silitama

meeldivaid aistinguid tekitavalt mõjuma (EKSS)


silitus

õrn ja hellitav puudutus, kus käega libistatakse mööda kellegi juukseid või keha

hellitav (ühekordne) silitamine, hrl käega


silkama

kergelt ning kiiresti, mängeldes jooksma


silks

annab edasi piisa kukkumist ja selle heli


silk-solk

annab edasi väike-lehelinnu häälitsust (mis meenutab lehmalüpsil tekkivat heli)


silksolk

mustade jalgadega lehelind, kelle rütmiline laul meenutab helisid, mida tekitavad üksteise järel langevad veetilgad


sill

settekivimi kihtide vaheline tardkivimkeha


silla

varakevadel õitsev siniste, violetsete, roosade või valgete õitega sibullill


sillakohus

Liivimaa maakondlik politseikohus 17.–19. sajandil


sillapea

vastase poolel asuv veekogu kaldaala, mis on dessandiga vallutatud või taganemisel enda kätte jäetud


sille

ehitise kandeseinte, postide või muude tugede vaheline kaugus (EKSS)


sillerdama

kirkalt ja korduvalt helkima, valguses sädelema ja läikima, värvi ja helki vaheldama


sillutis

hrl kividest, plaatidest vm materjalist laotud tee-, tänava- vms kate


sillutiskivi

(tahutud) kivi teede, tänavate, hoovide katmiseks


sillutuskivi

tänavasillutise kivi, kivi sillutuseks (EKSS)


silm

inimese ja enamiku loomade paariline nägemiselund

üks kahest osast näos, millega sa näed, vaatad


silmaauk

kolju eesmises osas paiknev luudega ümbritsetud süvend, kus asub silmamuna


silmaava

silma vikerkesta keskel paiknev ava, mis reguleerib silma sattuva valguse hulka


silmadega sööma

kedagi või midagi väga üksisilmi, ahnelt, ihaldavalt vahtima


silmahaigusõpetus

silma ja silmahaigusi käsitlev arstiteaduse haru


silma hakkama

selgesti märgatav olema, endale tähelepanu tõmbama


silmahammas

lõike- ja purihammaste vahel asetsev tugev terava otsaga hammas


silma heitma

ihaldavalt, hindavalt kellegi (või millegi) vastu huvi tundma, kedagi (või midagi) hindavalt, kurameerimise või omastamise huviga vaatlema


silma hüppama

silmatorkavalt näha olema, selgesti märgatav olema, endale tähelepanu tõmbama


silmailu

(kauni vaatamisel, nägemisel tekkiva positiivse emotsiooni, selle tekitaja kohta)


silma jääma

midagi (silmadega) märkama, erilisena tähele panema


silmakae

silmaläätse osaline või täielik hägustumus


silmakarv

väike karv silma ülemises ja alumises ääres


silma kinni pigistama

midagi meelega mitte märkama, maha vaikima, mitte tunnistama


silmakirjalik

teesklev või teeseldud, ebaaus, mitte puhtsüdamlik


silmakirjatsema

teesklev või teeseldud, mitte puhtsüdamlik olema, ebaausat arvamust avaldama


silmakivi

sinise värvusega kristalne aine, vasksulfaadi erivorm


silmaklaasid

kahest (optilisest) klaasist ja raamist koosnev ese, mida kantakse nägemise parandamiseks ja korrigeerimiseks või silmade kaitseks

kahest klaasist ja raamist koosnev ese, mida inimesed kannavad silmade ees, et paremini näha


silmakoobas

kolju eesmises osas paiknev luudega ümbritsetud süvend, kus asub silmamuna


silmalainer

kosmeetikavahend joone tõmbamiseks silmalau äärde

vedel, spetsiaalse pintsliga peale kantav kosmeetiline värv silma kontuuride rõhutamiseks


silmalaug

silmamuna eestpoolt liikuvalt kattev nahakurd


silmalumm

nägemismeelega tajutav näilikkus, optiline illusioon, viirastus


silmalõbu

kellegi või millegi nägemisest, vaatamisest tekkiv lõbutunne


silmalääts

silmaava ja vikerkesta taga paiknev kaksikkumer läbipaistev silma osa


silmama

(silmade abil) märkama, midagi (ära) nägema


silmamarjad

silma(de) krooniline nakkuslik side- ja sarvkestapõletik, mida põhjustab klamüüdiabakter


silmamoondaja

silmapettetrikke tegev tsirkuseartist või mustkunstiga tegeleja


silmanurgast

(millegi jälgimise, nägemise kohta:) märkamatult, pead pööramata


silmanähtav

selgesti märgatav, (peale vaadates) täiesti selge


silmapaistev

teistest omasugustest märgatavalt parem, millegi poolest tähelepanuväärne

eriliste omaduste või tegudega tähelepanu äratav


silma paistma

esile küündima, millegi poolest teiste hulgast eristuma

mingi erilise oskuse või omadusega tähelepanu äratama


silmapaistmatu

teiste (omasuguste) seas märkamatu, huvi mitte äratav


silma peale viskama

(põgusalt) üle vaatama või üle lugema, hrl et veenduda, kas kõik on korras või õige


silma peal hoidma

kedagi või midagi valvama, hoolsalt jälgima


silmapeegel

arstiriist silma sisemuse, eriti silmapõhja vaatluseks


silmapiir

näiv piirjoon maa- või merepinna ja taeva vahel


silmapilk

selsamal hetkel, väga lühikese aja jooksul, aega viitmata


silmapilkne

silmapilgu jooksul aset leidev, hetkeline


silmapliiats

kosmeetikavahend joone tõmbamiseks silmalau äärde

kosmeetiline pliiats silma kontuuride rõhutamiseks


silmaprotees

inimese silma asendav, nägemist taastav kunstlikult valmistatud nägemisvahend


silmapõletik

silma pindmiste või sügavamate osade põletik

silma pindmiste v. sügavamate osade põletik (EKSS)


silmaring

teadmised, kogemused kogumina
piltl teadmiste, kogemuste kogum (EKSS)


silmaripse

väike karv silma ülemises ja alumises ääres


silmarõõm

kellegi või millegi meeldiva nägemisest, vaatamisest sugenev rõõmutunne


silmas pidama

(selgitamise kohta, keda või mida öelduga mõeldakse, kellest või millest jutt käib)

kedagi või midagi konkreetset (oma jutuga) mõtlema


silmastama

pookima taime lehekaenlas asuva pungaga (silmaga)


silmategemine

silma pilgutades märkuandmine (nt sümpaatiaavaldusena)


silmatera

silma vikerkesta keskel paiknev ava, mis reguleerib silma sattuva valguse hulka

keegi, keda väga hoitakse ja armastatakse (sageli lapse kohta)


silma torkama

selgesti märgatav olema, endale tähelepanu tõmbama


silmatorkamatu

selline, keda v. mida ei panda tähele (EKSS)


silmatorkav

väga märgatav, tähelepanu äratav või vääriv


silmatripper

gonokokist põhjustatud silma sidekesta põletik


silmavaade

silmade ilme, pilk, vaatamisviis, millest aimub kellegi olemus või suhtumine


silmavalgus

nägemine või millestki arusaamine
seda võimaldav (valgus)allikas


silmi ette andma

millestki või kellestki üle, parem olema


silmi ja kõrvu lahti hoidma

tähelepanelikult kuulama ja jälgima, ümbritseva suhtes tähelepanelik olema


silmi kinni pigistama

midagi meelega mitte märkama, maha vaikima, mitte tunnistama


silmipimestav

väga ere, hele(valge), selline, et hästi ei näe


silmist laskma

kedagi tähelepanelikult jälgimast lakkama


silmitsi

(vahetult, lähedalt) vastakuti, (raskustega) vastamisi


silmkude

varrastel või kudumismasinal kootud, omavahel ühenduvatest silmustest moodustuv kude

varrastel v. kudumismasinal kootud, omavahel ühenduvatest silmustest moodustuv kude (EKSS)


silmnägu

inimese pea esikülg (otsmikust lõuani)
looma pea esikülg
inimese pea eespool olev külg


silmnähtav

selgesti märgatav, (peale vaadates) täiesti selge


silm silma vastu

(vahetult, lähedalt) vastakuti, (vaenulikult) vastamisi, silmitsi


silmtäpp

viburloomade valgustundlik värvipigmendi kogumik (nt rohevetikatel)


silmus

nööri, traadi vms suletud keerd, (lihtsam või kokkutõmbamata) sõlm või selle osa

lausete või käskude jada, mida teatud tingimuste täidetuse korral saab täita iteratiivselt


silmuspüünis

püünis, mis on varustatud kinnitõmbava vibu või vedruga


silosööt

heinast, ädalast, ristikust vm hapendamise teel konserveeritud haljassööt


silphaaval

üks silp korraga, iga silp eraldi, ühe silbi kaupa


silt

teavitava tekstiga (ka pildi või sümboliga) tahvel, plaat või (väike) sedel

ese või paber, mille peal on tekst, mis annab millegi kohta infot

teavitava tekstiga (ka pildi v. sümboliga) tahvel, plaat, sedel


siluett

millegi või kellegi terava kontuuriga tasapinnaline kujutis, ühevärviline kontuurpilt

kujutatava piirjooni tähistav ühevärviline tasandiline kujutis


silulaud

ristkülikukujuline (käepidemega) riist, mida kasutatakse pinna silumiseks (nt ehitustöödel)


si-mažoor

mažoorhelistik, mille esimene aste on si


si-minoor

minoorhelistik, mille esimene aste on si


simman

rahvapärase muusikaga tantsupidu
küla tantsupidu


simmel

Põhja-Eestis ja saartel kasutatud nimetus 20-30 keelega viisikandle kohta


simmental

Šveitsis aretatud kollase- kuni punasekirju veis, keda kasvatatakse väga hea piimaanni ja maitsva liha pärast


simmondsia

USA ja Mehhiko piirialadel kasvav väike rikkalikult harunenud igihaljas lehtpõõsas, mille õlirikkaid seemneid kasutatakse ravimi- ja ilutööstuses


simss

pinda liigendav rõhtsalt etteulatuv osa või ehisliist (nt aknal, sambal, fassaadil)

seinapinnast eenduv seina v fassaadi horisontaalselt liigendav ja eri korruseid eraldav profileeritud liist


simulaator

hrl õppeotstarbel kasutatav programm või seade, mis matkib reaalset olukorda

väljaõppe- ja harjutustarbeline matkesüsteem


simulant

inimene, kes teeskleb, simuleerib tervisehäiret vm häda (hrl millestki kõrvalehoidmiseks)


simuleerima

mingi eeskuju, mudeli vm põhjal kedagi või midagi järele tegema


simultaan

üheaegne mäng mitme vastasega, hrl males või kabes

üheaegne mäng mitme vastasega tavaliselt males või kabes (EKSS)


sin

(kolmnurga külgede ja nurkade seos ehk trigonomeetriline funktsioon): täisnurkses kolmnurgas teravnurga vastaskaateti ja hüpotenuusi suhe


sina

sinakas, sinine värvus, (kauge) sinendamine


sinama

(kauguses) sinakana, sinisena paistma
sinisena paistma, sinine olema (EKSS)


sinantropus

inimese eellane, ahvinimene, kes oskas kasutada tuld


sina peal olema

vestluskaaslase poole pöördumisel "sina" tarvitama


sinatama

vestluskaaslase poole pöördumisel "sina" tarvitama (EKSS)


sina-vorm

kõnes või kirjas kasutatav vorm, milles sisu antakse edasi ainsuse teises isikus


sindelkatus

sindlitega kaetud katus
sindlitest valmistatud katus


sinder

leebe kirumissõna, mida kasutatakse millegi või kellegi üle pahandades, midagi taunides, harvemini imestuse või üllatuse korral


sindri

leebe kirumissõna, mida kasutatakse kellegi või millegi üle pahandades, kedagi sarjates, harva ka tunnustades


sindžantropus

inimese eellane, pleistotseeni alguses elanud ahvinimene


sinepigaas

söövitava ja lämmatava toimega ründemürk, mida kasutatakse keemiarelvana

sööberündemürk, õlitaoline lõhnata ja värvuseta vedelik


sinepiiva

(peamiselt Piiblis millegi algul väga väikese kohta, millest midagi võrsub)


singal

Sri Lanka põhirahva liige
Sri Lanka põhirahvas


singas

esimene tupekujuline leht kõrrelistel taimedel


singiviil

(keedu)singist lõigatud (õhuke) lapik tükk hrl võileivakattena


singulaarne

üksainus kord (sel viisil) esinev, üheainsa asja, juhtumiga seotud


singular

grammatiline arv, mis väljendab seda, et kõnealuseid objekte on üks

grammatikas: sõnade vormid, mis tähistavad <eki-highlight>üht</eki-highlight> inimest, asja või nähtust. Näiteks sõna <eki-foreign>sõbrad</eki-foreign> ainsuse vorm on <eki-foreign>sõber</eki-foreign>


sinihammas

1990-ndatel loodud traadita ühendust asendav liides, mille abil suudavad mobiiltelefonid, arvutid vm seadmed omavahel suhelda


sinihape

uimastava mõrumandlilõhnaga värvitu mürgine vedelik


sinihõll

roosakaslilla kerakujulise õisikuga niidulill


sinikael

pruuni sulestikuga, isastel violetselt sinaka kaelapiirkonnaga, umbes varesesuurune Eestis harilik veelind


sinikarp

sinakasmusta kojaga rannakarbiliha toiduna


sinikas

rabaservadel ja soistes metsades kasvav sinakasroheliste lehtede ja siniste hallikirmeliste marjadega kääbuspõõsas

rabaservadel ja siirdesoodes kasvava sinakasroheliste lehtedega kääbuspõõsa, sinika mari


sinikrae

tööline, teenindaja, müüja vm teenindavat või tootvat tööd tegev inimene


sinik

niitjas organism, kes võib põhjustada vee õitsemist või eritada vette tugevatoimelisi mürke ning kes kuulub sinivetikate hõimkonda


sinikus

naha või limaskestade sinakas värvus, mille tingib hapnikuvaegus


siniliilia

varakevadel õitsev siniste, violetsete, roosade või valgete õitega sibullill


sinilill

laialt levinud hrl siniste õitega metsalill

siniste õitega lill, mis õitseb kevadel vara

(Hepatica nobilis) Eestis levinud siniste õitega leht- ja segametsades kasvav kevadlill


sinilindu püüdma

(täitumatu unistuse, igatsuse, millegi kättesaadamatu poole püüdlemise kohta)


sinine

rukkilille, linaõie, pilvitu taeva värvi, spektris tumesinise ja rohelise vahel


sinine leht

dokument, mis kinnitab, et töötaja puudub töölt haiguse tõttu


sinipaabu

Indias ja Sri Lankal elutsev suur kanaline, kelle isaslinnul on küütlevate silmlaikudega pikad sabasuled, mis laiali laotatuna meenutavad suurt lehvikut

suur värviline lind, kellel on pikk sinist ja rohelist värvi saba


siniraag

hakisuurune sinise-pruunikirju lind, Eestis elutseb suviti

haki suurune, kehapikkus on 30–32 cm, tiiva siruulatus 52–58 cm. Täiskasvanud lind kaalub 120–126 g


sinisavi

merelise tekkega (niiskena) sinakasroheline või lilla-hallikirju tihe savi, Eestis levinud Põhja-Eestis ja Virumaal

teat. (niiskena) sinakas, rohekashall v. lilla-hallikirju tihe savi


sinisilmne

lapsemeelselt, heausklikult usaldav või uskuv

nii iseloomustatakse inimest, kes ebarealistlikult ja naiivselt optimistlik


sinivereline

kõrgemasse seisusesse, aadelkonda kuuluv inimene


sinivetikas

niitjas organism, kes võib põhjustada vee õitsemist või eritada vette tugevatoimelisi mürke ning kes kuulub sinivetikate hõimkonda


sinivill

taimtoiduliste loomade ja inimese äge nakkushaigus


siniülane

laialt levinud hrl siniste õitega metsalill

siniste õitega lill, mis õitseb kevadel vara


sinjoore

(viisaka kõnetlussõnana itaalia keelt kõneleva mehe poole:) härra, isand


sinkadi-sonkadi

sirgest suunast kõrvale kaldudes, mitte otse, lookeid, pöörakuid tehes


sinna ja tänna

(kaootiliselt) eri suundadesse või kohtadesse, mitmesse (juhuslikku) kohta


sinnakanti

kohta, mis asub kõnelejast kaugemal
varem nimetatud paikkonda


sinnapaika jätma

mingit tegevust (sunnitult, luhtunult) katkestama, pooleli jätma


sinnapaika jääma

(sunnitult, luhtunult) katkema, pooleli jääma


sinnasamasse

sinna, sellesse samasse (mainitud) kohta


sintoism

Jaapani pärimuslik usund, mis lähtub kujutlusest, et kogu maailm on hingestatud ja vaimudega asustatud


sints

tasu, mida pank maksab hoiustajale või laenaja pangale õiguse eest kasutada teise poole raha

see raha, mida sa laenuks võetud summale lisaks tagasi pead maksma või mida sa investeeritud summale lisaks tagasi saad


sinusoid

kõverjoon, mis kujutab siinusfunktsiooni graafiliselt


sipelgakaru

Lõuna- ja Kesk-Ameerikas elutsev sipelgatest ja termiitidest toituv imetaja


sipelgas

väike putukas, kes elab suurtes rühmades ja on väga töökas

kiletiivaliste seltsi kuuluv ühiseluline putukas (EKSS)


sipelghape

terava lõhnaga värvuseta vedelik, mis sisaldub nt kuuseokastes ja sipelgate ning mesilaste eritistes


siplema

(inimese vm elusolendi kohta:) ennast ägedalt edasi-tagasi liigutama, küljelt küljele viskuma, hrl mingis hädas olles


sipsama

kergelt ja väledalt kuhugi, kusagilt läbi või välja liikuma


sipsti

annab edasi liigutuse, tegevuse kiirust, kergust (ja heli)


sir

baroneti ja rüütli tiitel Suurbritannias


sirakas

kiire, terav löök (nt elektrist, piitsaga)


sire

(keha, kehaosa kohta:) sirge ja sihvakas


sirel

lillade, roosade või valgete lõhnavate õitega ilupõõsas või madal puu

madal puu, millel on lillad, roosad või valged õied

lillade, roosade v. valgete meeldivalõhnaliste õitega ilupõõsas (Syringa) (EKSS)


sirelipõõsas

põõsana kasvav sirel, lillade, roosade või valgete lõhnavate õitega ilupõõsas


sirge

ilma kõveruste, jõnksude või loogeteta, mitte kõver ega kaardus


sirgeks lööma

(raha kohta:) ära kulutama, ära raiskama


sirgeks rääkima

rääkides probleemi lahendama, olukorda selgitama


sirgeldama

kiiruga, hooletult kirjutama või joonistama


sirgeldus

visandlik, nappide joonte või märkidega kiiruga (või lohakalt) tehtud joonistus või kirjutis


sirgendama

ühtlaselt siledaks tegema, pinnalt, suunalt sirgeks või sirgemaks tegema


sirgenema

sirgeks või sirgemaks minema
sirgemaks minema


sirgeselgne

püstise, mitte kõverdunud seljaga või seljatoega


sirgjoon

joon (või kujuteldav joon), mis tekib lõigu piiramatul pikendamisel üle mõlema otspunkti


sirgjooneline

selline, kes jutuga ei keeruta, ütleb seda, mida mõtleb


sirguma

vähehaaval (suuremaks, vanemaks) kasvama, kasvades (kellekski) arenema ja kujunema


sirin

ritsikate, putukate tekitatud hele vibreeriv heli

mitmesuguste vibreerivate helide v. mürade kohta (EKSS)


siristama

(putukate, lindude kohta:) heledat, vibreerivat heli tekitades häälitsema


sirkama

kergelt ning kiiresti, mängeldes jooksma


sirmjas

(taimelehe kuju, puu võra kohta:) vihmavarju, sirmi meenutava kujuga


sirplutsern

kollaste õite ja püstistel raagudel sirbikujuliste kauntega rohttaim, ka söödataim

kollaste õite ja sirpjate või sirgete kauntega lutsern (Medicago falcata)


sirpuim

kuni 13 cm pikkuseks kasvav akvaariumikala, keda hrl kasvatatakse väikese parvena


sirts

eesseljast tagakeha tipuni ulatuva jätke järgi hästi tuntav lühikeste tundlatega putukas (EKSS)


sirtsama

katkendlikult, jupiti, vähese kogusena valama või voolata laskma


sirtsutama

korduvalt ja katkendlikult, vähese koguse haaval valama või pritsima


siruli

rõhtasendisse maha, lamama, või sellises asendis maas, lamamas


sirutajalihas

lihas, mis sirutab jäset, selga vm
sirutav lihas (EKSS)


sirutuma

ümbrusest kõrgemale või millestki väljapoole, laiemale ulatuma

sirgeks minema; end sirutama, sirgu ajama (EKSS)


sirvilauad

muistne ruunimärkidega kalender kimpuseotud lauakestel

pl etn eesti ruunikalender kimpuseotud lauakestel (EKSS)


sirvima

lehti pöörates siit-sealt lugema või silmitsema (nt sisust ülevaate saamiseks või midagi otsides)

(otsides, siit-sealt lugedes, põgusalt tutvudes) (raamatu)lehti pöörama


sisal

mitme agaaviliigi lehtedest saadav tugev kiudaine, millest tehakse nt köit, põrandamatte

mitme agaaviliigi lehtedest saadav tugev kiudaine, millest tehakse köit, põrandamatte jm. (EKSS)mitme agaaviliigi lehtedest saadav tugev kiudaine, millest tehakse köit, põrandamatte jm.


sisaldama

(toidu vm ainete kohta:) mingit ainet enda koostises või sees omama

midagi enda sees v. oma koostises omama (EKSS)