kesv

kõrreline rohttaim, mille kultuurliiki viljeldakse teraviljana


kesvamärg

vähese alkoholisisaldusega jook, mis on saadud tärkliserohket toorainet kääritades (Eestis hrl odralinnastest)

teraviljast tehtud jook, mis sisaldab alkoholi


ketas

sõõrjas plaat, lameda silindri kujuline ratas

lame, telgsümmeetriline gaasi või tähtede kogum


ketaslõikur

elektriline või suruõhutööriist metalli või kivi lõikamiseks, lihvimiseks, lõikeriistade teritamiseks, rooste eemaldamiseks vms

lõike- või käiakettaga elektriline käsitööriist


ketasäke

taldrikutaoliste ketastega mullaharimisriist, mida kasutatakse suurte mullakamakate ja rohukamara purustamiseks ning künniviilude kobestamiseks


ketendama

(naha, koore vms kohta:) vähehaaval killukestena eralduma


ketendus

naha väikeste killukestena eraldumine
eralduv nahakord


ketikauplus

pood, mis kuulub teatavasse kaubandusketti


ketokeha

maksas rasvarakkudest moodustuv aine organismi energiavajaduse rahuldamiseks (nt nälgimise puhul)


ketoon

orgaaniline ühend, milles karbonüülrühm on seotud kahe süsivesinikradikaaliga


ketrama

millestki korduvalt, vahetpidamata rääkima


ketsal

pikkade smaragdroheliste sabasulgedega Kesk-Ameerika lind


ketserlik

kehtestatud või üldtunnustatud kirikuõpetusest ja usudogmadest kõrvalekaldumisega seotud


ketserlus

kehtestatud või üldtunnustatud kirikuõpetusest ja usudogmadest kõrvalekaldumine

ketserivaated, ketseriks olek, usust taganemine; üldkehtivatest seisukohtadest kõrvalekaldumine.


ketsi andma

autot vms sõiduvahendit juhtides liikumiskiirust suurendama


kett

üksteisega järjestikku liikuvalt ühendatud (metall)lülide kogum

rida üksteisega järjest kokku liidetud metallist rõngaid

naha sarvkihist irdunud kliitaoline osake (EKSS)


kettagolf

sportmäng, kus pargis, hõredamas metsas vm visatav ketas (taldrik) peab maanduma spetsiaalsetes kettidega korvides ja kus võitjaks osutub mängija, kes jõuab raja lõppu väikseima visete arvuga


kettaheide

kergejõustikuala, kus võisteldakse spetsiaalse ketta heitmises võimalikult kaugele (EKSS)


kettkiri

ketina leviv kiri, mille ümberkirjutamine ja edasisaatmine toovat õnne, selle tegemata jätmine aga õnnetust


kettpiste

ketitaolist rida moodustav kaunistuspiste


kevad

looduse tärkamise aeg, talve ja suve vaheline aastaaeg

talve ja suve vaheline aastaaeg, kus taimed kasvama hakkavad


kevadine

kevadele omane, kevadega seostuv
kevadel esinev või toimuv
kevadele omane
kevadel toimuv


kevaditi

igal v. mitmel kevadel, kevadetel. (EKSS)


kevadkoristus

kevadel toimuv tänavate, aedade, majade vm korrastamine ja puhastamine


kevadtalv

talvest kevadesse ülemineku aeg, talve hiline, kevadepoolne osa, kevade ilmingutega aeg enne päriskevade saabumist


kevadtulv

kevadine lumesulamisvesi
kevadine suurvesi


kevadvesi

kevadine lumesulamisvesi
kevadine suurvesi
kevadine sulamisvesi; kevadine suurvesi


kg

kaalu mõõtühik. Ühes kilogrammis on 1000 grammi


KGB

NSV Liidu poliitiline politsei, riigi sise- ja välispoliitikat kontrollinud asutus (riiklik julgeoleku komitee)


kiasm

(kirjanduslik võte:) lauseliikmete vastupidine järjestus kahes kõrvutises lauses või sõnarühmas (nt <eki-foreign>Male hobused valetavad</eki-foreign> ja <eki-foreign>valehobused maletavad</eki-foreign>)

kirj lauseliikmete vastupidine järjestus kahes kõrvutises lauses v sõnarühmas (EKSS)


kibe

teravalt mõru ja viha
ebameeldiva, teravalt mõru maitsega
teravalt mõru


kibedat pilli alla neelama

vastumeelset asjaolu kogema ja sellest üle saama


kibelema

kärsitult midagi teha tahtma või midagi tegema kippuma

kärsitusest mitte paigal püsima, kärsitu olema; kärsitult midagi teha tahtma v. millegi ootel olema


kibraline

(hrl näo, naha kohta:) tihedalt paljude peenikeste kortsudega kaetud


kibuvits

looduslikult kasvav ogaliste varte, roosakaspunaste õite ja vitamiinirohkete punaste marjadega põõsas

looduslikult kasvav ogaliste varte ja roosakaspunaste õitega põõsas  (Rosa)


kick-boxing

poksi ja karate elementidega võitlusviis ja spordiala, milles võitlejad jagavad teineteisele hoope katmata jalgade ja kinnastatud rusikatega


kida

väike terav konksuke või püstine teravik


kidakeelne

liigseid sõnu vältiv, väheste sõnadega toime tulev

nii iseloomustatakse inimest, kes väldib liigseid sõnu, jutukust


kidi

(rahvapärane haigusenimetus:) hrl randme- või sõrmeliiges(t)e valulikkus ja krudisemine liigutamisel

sõrmede pingutava töö tagajärjel tekkiv sõrmede, käelaba ja käsivarre kõõlusetuppede põletik (EKSS)


kidra

sõrmede või lipitsaga mängitav kuue- või seitsmekeeleline hrl 8-kujulise kõlakastiga keelpill

sõrmedega mängitav pill, millel on enamasti kuus või seitse keelt


kidulumi

tuulest kantav peenike lumi
tuulest kantav peenike lumi (EKSS)


kiduma

vilets, põdur olema või viletsaks, põduraks jääma


kidur

hrl kasvult, välimuselt kängunud, kiratsev, viletsa või põdura olemisega


kigisema

tasast tuhmilt kriiksuvat heli andma
kiginat andma


kihama

(rohke hulga inimeste vm olendite kohta:) kiiresti, läbisegi ja häälekalt liikuma

kellestki, millestki liikuvast, sagivast täis olema


kihelema

(naha vm kehaosa kohta:) (kergelt) sügelema


kihelkond

eestlaste halduslik-territoriaalne üksus kuni 13. sajandini

eestlaste haldusterritoriaalne üksus 13. sajandini, mille elanikud olid seotud omavahelise leppega (EE)


kihind

selgepiiriline kivimite või setete ulatuslik lame mass maakoores, hrl teiste samalaadsete peal, all või vahel

ühest kivimitüübist koosnev ulatusliku levikuga kivimkeha


kihisema

(vedeliku kohta:) tasast teravat kõrgetoonilist kõlatut heli tekitama, hrl mulle ajades või auru tekitades


kihistama

peenikese häälega kõlatult, varjatult või vallatlevalt naerma või itsitama

sel viisil midagi ütlema või omavahel kedagi taga rääkima

peenikese häälega) kõlatult ja tagasihoitult naerma, kihinal naerma (EKSS)


kihistis

üks mitmest (eri omadustega) kihiks eraldunud pinnase, maakoore osast


kihistumine

inimeste jagunemine ühiskonnas eri (võimalustega, õigustega) rühmadesse sotsiaalse seisundi, varakuse vm järgi

kunstiteaose kahjustus, mida iseloomustab erinevate kihtide vahel katkenud side


kihistumus

atmosfääri, mere- ja jõevee kihiline ehitus.


kihistus

ühtlase lameda kihina paiknev aine või hulk ühetaolisi asju, hrl ühe osana mitmest kihist


kihitama

lademesse v. lademena asetama v. kuhjama.


kihk

mitte rahu andev, otsekui tagant tõukav tung, iha millegi järele või midagi teha

mitte rahu andev, otsekui tagant tõukav tung, iha millegi järele v. midagi teha,


kihla vedama

sõlmima kokkulepet, et inimene, kelle väide osutub valeks, peab teise jaoks midagi tegema või talle midagi andma

kasut. osutamiseks, et milleski ollakse väga kindel v. veendunud


kihlus

abielukokkulepe, abiellumise eelleping
abielukokkulepe, selle eelleping


kihmama

sõõmu, lonksu, suutäit võtma
aegamisi, lonkshaaval jooma


kihn

elundi, õõne või haigusliku moodustise hrl sidekoeline ümbris


kiht

lamedalt laotunud hulk ühtlase koostisega ainet või ühetaolisi asju, mis paikneb millegi peal, all või vahel

hulk ainet, millel on ühtlane koostis ja mis paikneb millegi peal või vahel

kivimkeha elementaarne, ühtlase koostisega alajaotus, mis on teistest eraldatud enam-vähem paralleelsete pindadega (EKSS)


kihtplast

tugev, mitmest kihist koosnev plast, mida kasutatakse nt kasvuhoonete jaoks ja mujal tööstuses ja ehituses


kihutama

suure hooga, väga kiiresti liikuma, nt sõitma või jooksma

kedagi (sunniviisil) kuhugi saatma v. midagi tegema panema


kihutus

(kirglik) midagi tegema õhutamine või ässitamine


kihutuskirjandus

agiteeriva sisuga kirjandus (nt valitsuse vastu) (EKSS)


kihutustöö

rahva poliitiline mõjustamine vestluste, meedia vm kaudu


kihva keerama

midagi ära rikkuma, (tahtlikult) millegi ebaõnnestumist põhjustama

(hrl spordis:) ebaõnnestuma, soodsat võimalust mitte kasutama


kihvatama

(tunde, aistingu kohta:) äkiliselt ja korraks ägedalt esile kerkima

korraks tugevat tunnet tundma (hinges, mõttes, kehas)


kihvatus

järsk tundesähvatus, ägeduse, viha vms sööst


kihvt

(hinnanguna:) väga tore, vaimustust või imetlust äratav


kiidukukk

iseenese tegudega hooplev ja ennast kiitev inimene

nii nimetatakse inimest, kes armastab endast ülistavalt rääkida


kiidulaul

(ohtra või liialdatud kiitmise kohta)
laul kellegi kiituseks v. ülistuseks


kiidusõna

kiitev ütlus, hinnang (suuline või kirjalik)


kiiduväärne

selline, mis väärib kiitust, millegi poolest hea, õnnestunud vms


Kiievi-Vene

varakeskaegne idaslaavi riik 9.–12. sajandil, mille keskuseks oli Kiiev


kiigelaud

laud, millel kiikumisel seistakse või istutakse


kiik

rippuv iste, mis on kinnitatud postide külge ning millel kiigutakse

pikk laud või palk, mis keskelt on toetatud postile ja mille otstele istudes kiigutakse

rippuv iste, mille peal lapsed saavad õhus edasi-tagasi liikuda

postide külge kinnitatud võllilt allarippuvatest aistest v. nööridest ja nende vahele kinnitatud lauast v. laudadest koosnev kiikumisvahend


kiikajonipuu

Aafrikast pärit õli- või ilutaimena kasvatatav mürgine suurte kastanit meenutavate lehtedega haraline põõsas või väike puu


kiikama

korraks, salamisi vaatama või kiirelt pilku heitma

korraks vaatama; salamisi (vilksamisi) piiluma


kiiker

optikariist kaugete asjade vaatlemiseks ühe silmaga


kiikhobu

kumeratel jalastel mänguhobune, millel on võimalik kiikuda


kiiks

hrl hõõrdumisel tekkiv pikk, terav ja kõrge heli


kiiksuma

hõõrdumisel vms pikka, teravat ja kõrget heli kuuldavale tooma


kiikuma

rippuva istmega õhus edasi-tagasi liikuma

rütmiliselt edasi-tagasi v. üles-alla liikuma


kiilakas

täiesti ilma juusteta
paljaks pöetud või aetud peaga
kiilaspäine inimene


kiilas

täiesti ilma juusteta
paljaks pöetud või aetud peaga


kiilasjää

allajahtunud vihma- v. udupiiskade jäätumisest tekkiv (õhuke) jääkiht maapinnal ja esemetel


kiilik

õhusõiduk, mis lendab pöörleva tiiviku tõstejõu toimel

õhus lendav sõiduk, mille peal on metallist osadest koosnev keerlev seade


kiilkirjatahvel

ennemuistne savitahvel, kuhu on vajutatud kiilkirja märgid


kiillause

(grammatikas:) lauseosa, sisuline kõrvalepõige, mis on ülejäänud lausega sidumata (nt <eki-foreign>tõsi küll</eki-foreign> lauses <eki-foreign>Mina, tõsi küll, seda ei usu</eki-foreign>)


kiiluma

kõva häälega karjuma, läbilõikavalt kiljuma

tihedalt vahele, sisse v. üksteise ligi suruma


kiim

tung saada sugulist rahuldust, kiimane olek

ülemäärane seksuaalne iha, üks seitsmest surmapatust


kiimakott

(suguiha tundva või väljendava, kiimas mehe kohta)


kiimaline

(hrl halvustava varjundiga:) suguiha kütkes olev, sugukihu, kiima tundev või väljendav


kiin

suur kärbselaadne kahetiivaline putukas, kelle vaglad elavad parasiitidena teistes loomades

suurt nuga meenutav terariist võsa ja hagude raiumiseks ning peergude kiskumiseks (EKSS)


kiinduma

sügavat poolehoidu või erilist, pidevat huvi tundma hakkama

sügavat poolehoidu v. pidevat huvi tundma hakkama


kiindumus

sügav poolehoid, tunne, et keegi või miski väga meeldib, eriliselt ja pidevalt huvitab


kiip

pooljuhist plaadike, millesse on moodustatud mikrolülituse struktuur

umbreelingul või tekil paiknev seadis laeva kinnitusotste suunamiseks


kiipima

mingi esemega ettevaatlikult, tasakesi kaapima


kiipkaardilugeja

arvuti lisaseade, mis loeb infot elektroonilistelt kaartidelt


kiir

rutt, kiirustamine
mingist punktist lähtuv sirge (EKSS)


kiirabiauto

transpordivahend inimeste kiireks haiglasse toimetamiseks


kiirabibrigaad

väljakutse peale kohale sõitev kiirabitöötajate rühm


kiira-käära

sirgest suunast kõrvale kaldudes, mitte otse, lookeid, pöörakuid tehes


kiire

ruttu, suure hooga, hoogsalt toimuv või kulgev

selline, mis toimub või kulgeb lühikest aega, ruttu

ruttu, suure hooga, hoogsalt toimuv v. kulgev


kiireloomuline

kiiret sooritamist, ilmtingimata lahendamist nõudev


kiirelt

lühikese ajaga, ilma pikemata
suure kiirusega, kiirustades
suure kiirusega


kiiremas korras

nii ruttu kui võimalik, võimalikult selsamal hetkel


kiiremini

rohkem kiiresti, rohkem kiirelt
rohkem kiiresti


kiirendama

kiiremaks muutma, millegi või kellegi hoogu või tempot suurendama

kiiremaks muutma; millegi toimumist, saabumist lähemale tooma


kiirendus

lühiajaline tempo kiirendamine jooksus, suusatamises, jalgrattasõidus vm, hrl finiši eel


kiirenduspump

karburaatori lisaseadis kütuse lisakoguse juhtimiseks silindrisse


kiirendusvõime

mootorsõiduki suutlikkus teatud ajaühikus teatud kiirus saavutada


kiiresti

lühikese ajaga, ilma pikemata
suure kiirusega, kiirustades
suure kiirusega
aega raiskamata, suure rutuga


kiire uni

une faas, kus ajutegevus on aktiivne ja nähakse unenägusid


kiirgama

energiat (nt valgust, soojust) elektromagnetlainetena või aineosakestena levitama

energiat elektromagnetlainetena v. aineosakestena levitama


kiirguma

elektromagnetlainetena või aineosakestena levima

(valu kohta) haigusest mittehaaratud piirkonda levima


kiirgus

elektromagnetlainete või aineosakeste voog

elektromagnetlainete v. aineosakeste voog


kiirgusannus

kiirguse toimet keskkonnale iseloomustav füüsikaline suurus


kiirikbakter

bakter, mis moodustab seeneniidistikutaoliselt hargnevaid ahelaid


kiiritusannus

füüsikaline suurus, mille abil väljendatakse kiirguse kahjulikku mõju inimesele ja keskkonnale


kiiritusravi

ravi ioniseeriva kiirgusega, nt pahaloomuliste kasvajate korral


kiiritustõbi

ioniseeriva kiirguse põhjustatud haigus
kiiritushaigus (EKSS)


kiirjas

kiirtena keskmest lähtuv või keskmesse suunduv


kiirjooksja

(jooksus:) lühidistantsil treenija või võistleja


kiirkeedupott

pott, kus toit ülerõhul kiiresti valmis keeb


kiirkeetja

hermeetiliselt suletud pott, milles toit valmib aurus kerge ülerõhu all kiiremini kui tavalises keedupotis


kiirkiri

erimärkide ja -lühenditega kirjaviis suulise kõne kiireks ülesmärkimiseks


kiirklahv

klahv sagedase funktsiooni kiireks käivitamiseks (nt arvutiklaviatuuril)


kiirkäimine

kergejõustikuala, kus sportlane peab ilma jooksuta võimalikult kiiresti edasi liikuma


kiirliin

vahepealsete peatusteta või väheste peatustega bussi- või rongiliin


kiirloomad

rühm kiirtena asetsevate kulenditega ainurakseid, kes kuuluvad peamiselt sooja mere planktonisse


kiirloterii

loterii, kus võit selgub kohe pärast loteriipileti või sellel asuva(te) mänguvälja(de) avamist

loterii, kus loteriimängija võit selgub kohe pärast loteriipiletil asuva mänguvälja avamist


kiirrünnak

(spordis:) kiire või ootamatu peale tungimine värava, korvi, punkti saavutamiseks


kiirsöögikoht

söögikoht, kus pakutakse kiirelt valmivaid roogi (hamburger, vrapp vms)


kiirteoptika

optika vanim haru, mis käsitleb valgust sirgjooneliselt levivate kiirtena


kiirus

tempo, hoog, millega mingi liikumine või protsess toimub

tempo, hoog, millega keegi või miski liigub

hoog, millega mingi liikumine v. protsess toimub (protsesside, nähtuste kohta)


kiirusemõõtja

riist, millega politsei mõõdab sõiduki liikumiskiirust (nt radar või kiiruskaamera)


kiirusepiirang

(ajutiselt) kehtestatud suurim lubatud sõidukiirus


kiirusepiirik

seadis, mis võimaldab mootorsõidukile seada teatud piirkiiruse


kiirushoidik

sõidukis olev seade, mis hoiab soovitud sõidukiirust samana


kiiruskast

mehhanism seadme töökiiruse muutmiseks ülekandesuhete muutmise teel


kiirusmõõdik

mõõteriist liikumiskiiruse määramiseks (sõidukis)


kiiruspiirang

liiklusreeglitega määratud sõiduki maksimaalne lubatud sõitmise kiirus


kiirustama

kiiresti, kiiruga kuhugi minema, kiiresti liikuma

kedagi ergutama, sundima midagi kiiresti alustama v. kiiremini jätkama, kiiret tegema (EKSS)


kiisel

kaerajahust valmistatud hapu pudrutaoline toit, eriti endisajal Lõuna- ja Ida-Eestis


kiisu

väike, armas kass (hellitleva nimetusena)


kiisulips

kiilukujuliselt risti seatud või lehviks seotud kaelaside


kiit

tunnustava hinnangu andmine või esiletõstmine


kiitlema

millestki uhkeldades rääkima, ennast sel viisil tähtsaks tegema või tähelepanu püüdma

kedagi (taval. ennast) ülistama, teiste tähelepanu, austust vm. taotlema


kiitma

kellegi või millegi suhtes tunnustust, rahulolu avaldama, esiletõstvat hinnangut andma

ütlema, et keegi või miski on tubli või hea

tunnustust, rahulolu kellegi v. millegi suhtes avaldama, positiivset hinnangut andma


kiitus

kiitev, tunnustav hinnang või esiletõstmine

see, kui kedagi tunnustatakse, kiidetakse

kiitev, tunnustav hinnang v. esiletõstmine


kiituskiri

tunnistuse kujuline autasu, esiletõstmine diplomil, hrl koolis eduka õppimise või muu tegevuse puhul

eduka õppimise vm. tegevuse ja töö puhul antav kunstipäraselt kujundatud tunnistuse kujuline autasu


kiituslaul

pidulik laul kellegi (nt Jumala) kiituseks või ülistuseks


kiiva kiskuma

(vägisi, tahtmatult) valesti või kehvasti minema


kiivas

viltuses ja kiiva kiskunud olekus. (EKSS)


kiiver

metallist, plastist või muust kõvemast materjalist kaitsev peakate

metallist v. muust kõvemast materjalist kaitsev peakate.


kiivrik

väike mageveevähike, kes ujub kirbu hüppamist meenutavate liigutustega


kiivrisukk

kiivri all kantav tihedalt pead ja kaela kattev hrl musta värvi peakate, mis jätab vabaks kas üksnes silmad või ka kogu näo


kiivus

piinav kahtlus armastatu truuduses
teiste saavutuste, edu vms kadestamine


kikas

isane lind, keda inimesed kasvatavad koos kanadega


kikerhernes

lähistroopika põuastel aladel kasvatatav ümmargusi seemneid sisaldavate kaunviljadega taim

valgurikas kaunvili, mida kasutatakse palju Vahemere, Araabia ja Aasia köökides


kiki

kiilukujuliselt risti seatud või lehviks seotud kaelaside


kikivarbail

varvastel, üksnes varvastele toetudes (nt et vaiksemalt astuda või end pikemaks teha)


kikivarbaile

varvastele, üksnes varvastele toetuvaks (nt et vaiksemalt astuda või end pikemaks teha)


kikkapuu

väike roosakaspunaste mürgiste viljadega lehtpõõsas või -puu, ka ilupõõsas

väike roosakaspunaste mürgiste viljadega lehtpõõsas või -puu, kasvatatakse ilupõõsana (Euonymus)


kikkapüks

niitudel kasvav kollaste longus õitega kevadlill

lill, millel on palju kollaseid õisi ja mis õitseb kevadel


kikkaseen

kollane lehtrikujuline lainelise servaga söögiseen


kikkhabe

kitsas, otsast teravnev habe inimese lõual


kikkis kõrvadega

(teraselt või huviga kuulamise, väga tähelepanelik olemise kohta)


kikkpoks

poksi ja karate elementidega võitlusviis ja spordiala, milles võitlejad jagavad teineteisele hoope katmata jalgade ja kinnastatud rusikatega


kiks

hrl luumoodustis inimese või looma suus toidu haaramiseks (hammustamiseks) ning peenestamiseks

üks kõvadest valgetest asjadest suus, mida inimesed ja loomad söömisel kasutavad


kila-kola

vanad, hrl kasutud või katkised asjad
tarbetu kraam


kilama

(silmade, pilgu kohta:) erutusest, tundepuhangust läikima, haiglaselt hiilgama


kilav

(silmade, pilgu kohta:) erutusest, tundepuhangust läikiv, haiglaselt hiilgav


kilb

sportlik või meelelahutuslik küsimustele vastamise võistlus, mis eeldab mitmekülgseid teadmisi ja head mälu


kild

asja, eseme purunemisel tekkinud väike õhuke (terava servaga) tükk

kirj paarilauselisest kujundlikust ütlusest v iseloomustusest koosnev süžeelise arenduseta proosapala (EKSS)


kilda

teatud rühma, liiki kuuluvaks, samalaadsete hulka


kildhaaval

väikeste, üksikute osade kaupa, vähehaaval


kildkond

ühesuguste, sageli omakasupüüdlike huvidega inimeste kitsas rühmitus (EKSS)


kile

(hääle, heli kohta:) läbilõikavalt kõrge ja terav

algselt odra-, hiljem kaerajahust või ka leivajuuretisest või kartulitest tehtud toit


kilejope

kilelaadsest materjalist veekindel üleriie


kilekasvuhoone

kilekattega kasvuhoone
kilekattega kasvuhoone (EKSS)


kilekott

kilest kott, millega inimesed poes käivad


kilepiim

kilepakendis piim (nt vastandatuna tetrapakendis piimale)


kilisema

heledat (tasast) kõlavat heli kuuldavale tooma


kilistama

heledat (tasast) kõlavat heli tekitama
sellist heli tekitades midagi tegema
kilisema panema, kilinat tekitama


kiljatama

ehmatusest, ootamatusest vm tugevast tundest heleda terava häälega karjatama või hüüatama


kiljuma

rõõmust, hirmust vm tugevast tundest heleda terava häälega hüüdma või kisama


kilk

hoonetes nt ahjupragudes ja soemüürivahedes elutsev kollakaspruun siristav putukas


kilks

(metallesemega) löömisel tekkiv hele vastukajav heli


killamees

kellegagi ühel nõul, ühes mestis olija, kaaslane (mingis ettevõtmises, kitsamas seltskonnas)


killavoor

ridamisi liikuvad sõidukid või veoloomad koos inimeste ja nende kraamiga


killuke

(toiduaine kohta:) väga väike tükk, lõik või viil


killukene

väga väike osake, tükike millestki suuremast või terviklikumast


killukohus

savinõukildudega toimetatud rahvahääletus muistses Ateenas poliitiliselt kahtlaste kodanike pagendamiseks


killumäng

erikujulistest tükkidest kokku pandav mosaiikpilt


killunema

(hrl ühiskonna, riigi kohta:) paljudeks väikesteks osadeks jagunema või lõhenema


killustama

ühtset tervikut lõhkuma, (ühiskonnas) paljudeks väikesteks osadeks jaotama

osadeks jaotama, mingit ühtset tervikut lõhestama v. rikkuma


kilo

mõõtühikute kordne, mis näitab, et ühik on põhiühikust tuhat (10<eki-sup>3</eki-sup>) korda suurem, nt kA (kiloamper), kHz (kiloherts), kB (kilobait)


kilobait

infohulga ja salvestusmahu mõõtühik, 1024 baiti


kilogramm

kaalu mõõtühik. Ühes kilogrammis on 1000 grammi


kilogrammine

ühe kilogrammi raskune
üks kilogramm raske


kilokalor

energiahulk, mida organism saab toidust (seal leiduvatest valkudest, rasvadest, süsivesikutest)


kilomeeter

pikkuse mõõtühik. Ühes kilomeetris on 1000 meetrit


kilomeetriloendur

mõõteriist liiklusvahendi läbitud tee pikkuse määramiseks, läbisõidetud kilomeetrite arvesti

läbisõidetud kilomeetrite arvesti liiklusvahendil


kilomeetrine

ühe kilomeetri (vm arvu kilomeetrite) pikkune


kilomeetripost

maasse kinnitatud post kilomeetritähisena


kilotonn

tuumarelva võimsuse tingühik, mis väljendab tuhande tonni trotüüli lõhkevõimsust


kilovatt

vahelduvvoolu (aktiiv)võimsuse mõõtühik, 1000 vatti


kilovatt-tund

mittesüsteemne energia ja töö mõõtühik (1 kilovatt 1 tunni jooksul)


kilovolt

pinge, potentsiaali ja elektromotoorjõu mõõtühik, 1000 volti


kilpla

(kohtlase või rumala, kilplase moodi ebaotstarbeka tegutsemise kohta)


kilplane

kohtlane või rumal, ebaotstarbekalt tegutsev inimene


kilplaslik

kohtlane või rumal, ebaotstarbekalt tegutsevale inimesele omane


kilprüü

kõva kate mõnedel loomadel (nt kilpkonnal, jõevähil, vöölastel)


kiltkivi

mustjashall või hall kihilise ehitusega kivim, mis lõhestub tahvliteks


kiltmaa

suur kõrge rohkete orgudega tasandik (hrl absoluutse kõrgusega üle 500 m)

ulatuslik, rohkete orgudega kõrge tasandik (hrl. absoluutne kõrgus üle 500 m) (EKSS)


kilttursk

tumehalli selja ja piimvalge kõhupoolega Põhja-Atlandi kala


kimalane

kilejate tiibade ja jässaka karvase kehaga ühiseluline putukas, kes hrl teeb pesa pinnasesse või samblasse

tiibadega putukas, kellel on madal ja tugev keha ning kes elab maapinna sees või samblas

pesa pinnasesse v. samblasse tegev karvane maamesilane (Bombus) (EKSS)


kimama

suure hooga, väga kiiresti liikuma, nt sõitma või jooksma


kimbutama

kellelegi ebameeldivusi, raskusi, kannatusi valmistama, kedagi ahistama


kimchi

Korea päritolu toit hapendatud Hiina kapsa, teiste köögiviljade ja tšilliga


kimm

ühest otsast kiiljalt õhenev lauake katuse katmiseks


kimp

kokku seatud või korjatud (väiksem) hulk taimi, lilli

mingil viisil ühendatud, kokkukuuluvad esemed

hulk lõigatud lilli, mis on omavahel ilusasti kokku pandud


kimpsud-kompsud

mitmest pakist, kotist vms koosnev (vähene) kraam


kimuma

tubaka vm mõnuaine põletamisel tekkivat suitsu sisse hingama ja seejärel välja puhuma

sigareti suitsu suu kaudu sisse hingama ja välja puhuma


kinaver

punakat värvi mineraal, peamine elavhõbedamaak

värvipigment, mida algselt saadi kinaveriks või mägikinaveriks kutsutud mineraalist


kindel

selline, mis püsib ja ei muutu
püsivamat laadi, mittejuhuslik
selline, mis püsib (ja ei muutu)


kindel kõneviis

(grammatikas:) tähenduslikult neutraalne kõneviis, millel puudub tunnus


kindlaks määrama

otsustama, fikseerima
kokku leppima, otsustama
kindlaid norme v. reegleid kehtestama


kindlaks tegema

midagi lõplikult välja selgitama, milleski selgusele jõudma


kindlakäeline

rangelt ohjades hoidev, kõigutamatult toimetav või toimiv


kindlalt

tihedalt (kinni või küljes), nii, et ei saa kergesti lahti


kindlameelne

otsustes ja tegudes kõikumatu, kohusetundega oma seisukohti ja iseenda seatud korda järgiv


kindlapiiriline

kindlate piirjoontega, selgesti eraldatav, täpselt piiritletud


kindlasti

täie kindlusega, ilma et mingit kahtlust tekiks


kindlus

endisaegne kaitsemüüridega ümbritsetud ehitis või kaitseks kohandatud paik, milles on alatine garnison

sõjaliselt tähtis kindlustatud paik, kus hoitakse relva-, laske- ja toidumoona ümberpiiramise puhuks


kindluse mõttes

et täiesti kindel olla, igasuguste ootamatuste vältimiseks

selleks, et vältida ebameeldivat olukorda


kindlusetu

selline, mis paneb kahtlema (ja muretsema), kindlustunnet mittepakkuv

selline, et sa pole kindel, kas mida teha või kas miski on tõsi


kindlusetunne

hingeline seisund, mida iseloomustab enese kindlalt ja turvaliselt tundmine


kindlusloss

keskaegne loss koos seda ümbritsevate kaitseehitistega


kindlustatu

isik, kes on kindlustusriski vastu kindlustatud (nt kindlustusseltsiga lepingu sõlminu, riikliku ravi- või töötuskindlustusega hõlmatu)


kindlustatud

hea, korraliku sissetulekuga, piisavalt palju raha omav


kindlustatus

eluks või tegevuseks vajalike tingimustega (nt korralik sissetulek, toit) tagatud olek


kindlustis

sõjaline kaitseehitis, nt kindlus vm ehitis mingi ala kindlustamiseks


kindlustus

kindlustusfondi summadel põhinev rahaline kaitse ootamatute sündmuste puhuks

süsteem, kus inimesed maksavad teatud firmale regulaarselt mingi rahasumma ja see firma maksab neile siis, kui nende või nende varaga juhtub mingi õnnetus

kindlustusfondi summadel baseeruv rahalise hüvitamise moodus, hrl. kellegi haiguse v. surma v. mingi õnnetuse korral


kindlustusasutus

kindlustamisega tegelev asutus (sõlmib kindlustuslepinguid, menetleb kahjujuhtumeid, maksab kahjuhüvitisi)


kindlustusfirma

ettevõte, kes sõlmib kindlustuslepinguid ning kohustub kindlustusjuhtumi korral kindlustushüvitist maksma


kindlustusmakse

rahasumma, mille kindlustusvõtja maksab kindlustusandjale lepingus ettenähtud tähtpäevadel


kindlustuspoliis

dokument kindlustuslepingu sõlmimise kohta


kindlustuspreemia

kindlustusvõtja poolt lepingus ettenähtud suurususes ja tähtaegadel kindlustusseltsile tehtav makse


kindlustusrisk

kindlustusjuhtumi toimumise tõenäosus ajal, mil kehtib lepingujärgne kindlustuskaitse


kindlustusselts

kindlustuste müümisele spetsialiseerunud majndusettevõte


kindral

kindralleitnandile järgnev kõrgeim ohvitseri auaste Eesti jt riikide kaitseväes

kõrgeim sõjaväeline auaste, kõrgemate ohvitseride hulka kuuluv selles auastmes sõjaväelane


kindralkond

teatud riigi, armee, väekoondise kindralid

teat. riigi, armee, väekoondise vms. kindralid (EKSS)


kindralleitnant

kindralmajorile järgnev ja kindralile eelnev kõrgema ohvitseri auaste Eesti jt riikide kaitseväes


kindralmajor

brigaadikindralile järgnev ja kindralleitnandile eelnev kõrgema ohvitseri auaste Eesti jt riikide kaitseväes


kineast

filmirežissöör vm filmide tootmise ja linastamisega seotud inimene


kinematograafia

sellega tegelev kultuuri-, tehnika- ja majandusala


kinetoos

haiguslik seisund, mis tekib nt laeva-, lennuki- või bussisõidul ja mis väljendub iivelduses, oksendamises, peapöörituses


king

jalalaba kattev (kontsaga) jalats, mis ei ulatu pahkluust kõrgemale

(veskis:) renn, mida mööda vili jookseb kolust kivide vahele (EKSS)


kingakreem

määrdeaine kingade puhastamiseks ja neile läike andmiseks


kingapael

pael kinga jalga kinnitamiseks
pael kinga jalga kinnitamiseks (EKSS)


kinge

õiguslik kokkulepe, mille kohaselt üks lepingupool loovutab oma vara tasuta teise omandiks


kingitus

mingi asi, mille sa tasuta kellelegi annad või kellegi käest saad, näiteks erilise sündmuse puhul


kingsepasell

kingsepa juures ametit õppiv ja abitöid tegev inimene


kingsepp

jalatseid valmistav või parandav oskustööline

inimene, kelle töö on kingi ja saapaid parandada

jalatseid valmistav v. parandav oskustööline


kiniin

kiinapuu koorest saadav või sünteetiliselt valmistatav valge mõru kristalne raviaine (kasutatakse nt malaaria puhul)


kink

midagi omandatut, mida ei pea kompenseerima


kinkan

kinkanipuu väike apelsinitaoline vili
kinkanipuu vili (EKSS)


kinkeleping

kokkulepe, mille kohaselt üks lepingupool loovutab oma vara tasuta teise omandiks


kinkima

kellelegi tähelepanuavaldusena midagi andma

kellelegi midagi vastutasuta andma, kingitust tegema


kinnast heitma

kartmatult kellegi või millegi vastu astuma, kellelegi väljakutset esitama


kinni

suletud seisundisse või suletud seisundis

nii, et katab sisse- ja väljapääsu või mingit pinda

millegi ära söömise v. joomise kohta. (EKSS)


kinni hoidma

millestki või kellestki käega kinni pidama, seda peos või haardes hoidma (nt tuge otsides, kukkumast või liikumast, lahkumast takistades)

kedagi teat. kohas, ruumis, hoones kinni pidama, seal viibima sundima


kinni istuma

vabadusekaotust kandma, vangistatud olema


kinni jooksma

liikumatuks, mittetoimivaks, seisu jääma


kinni kasvama

täis või umbe kasvama, kasvavate taimedega täituma


kinni katma

mingi aine või esemega pealt, väljastpoolt kindlalt kaitsma, suletuna hoidma


kinni keerama

midagi lõpuni keeramisega sulgema v. kinnitama (EKSS)


kinni lööma

löögiga, hoogsalt sulgema, (millegi külge) kinni panema


kinni maksma

millegi eest kogu summat, hinda ära tasuma


kinni mätsima

(puuduste, vigade, millegi halva kohta:) märkamatuks tegema, varjama


kinni nabima

kedagi kinni püüdma, kätte saama, vahistama

millestki v. kellestki kinni haarama, kinni kahmama (EKSS)


kinnine

(millegi lahtikäiva kohta:) selline, mis ei ole avatud, kinni olev

nii iseloomustatakse inimest, kes on teiste suhtes ligipääsmatu ja tõrjuv, oma mõtteid ja tundeid mitteavaldav


kinnine toon

numbri hõivatust tähistavad signaalid telefonis


kinni nöörima

nööri(de)ga kinni siduma või kokku tõmbama


kinni panema

sulgema
millegi tegevust lõpetama (EKSS)


kinni pidama

kontrollimiseks, isiku kindlakstegemiseks peatama (ja politseisse vm toimetama)

kellelegi saada olevast rahasummast osa (vahel ka kogu summat) mitte välja maksma, selle väljamaksmisega viivitama


kinnipidamine

kellegi vaba liikumise tõkestamine (nt kontrollimiseks)

kellegi vahi alla võtmine või vahi all hoidmine

(isiku kohta:) kellegi vabaduse piiramine


kinnipidamiskoht

koht, kus hoitakse (eel)vangistuses viibijaid või arestialuseid (nt vangla, arestikamber)

asutus, kus kantakse vabadusekaotuslikku karistust v. viibitakse eelvangistuses (EKSS)


kinni püüdma

kätte saama või tabama
õhust püüdma
kätte saama, tabama
tabama


kinnis

rõivaeseme, ka taassuletava kilekoti vms kinnikäimiskoht


kinnise käega

raha mitte kulutada raatsiv, ülemäära kokkuhoidlik

midagi napilt, otsekui vastu tahtmist andev


kinnise peaga

vähese taibuga, edukaks õppimiseks eeldusi mitte omav


kinnisidee

lakkamatult püsiv mõte või kujutlus (ka haigusliku nähtusena)


kinni siduma

sidudes kuhugi kinnitama või midagi omavahel ühendama


kinnispant

kinnisasjale seatud pant laenu tagatisena


kinnisti

keemiline lahus, mis muudab töödeldava pinna valguskindlaks (nt fotonduses) või pühkekindlaks


kinnistusraamat

riiklik register, kuhu kantakse andmed kinnisasjade ja nendega seotud asjaõiguste kohta

(juriidiliselt) kinnisvara registreerimise raamat (EKSS)


kinnisvara

maa ja selle juurde kuuluvad esemed (sh hooned) ning õigused (servituudid)

vara, mis kuulub mingi kindla koha juurde, näiteks maja või tükk maad

kindla kohaga lahutamatult seotud vara (näit. maatükk, maja) (EKSS)


kinnisvaraarendus

mingi maa-ala ja hoonestuse terviklik projekteerimine ja väljaehitamine (koos tänavate, veevärgi ja muude rajatistega) või mingi hoone(rühma) renoveerimine


kinnisvarahaldus

kinnisvara (hoolduse, korrasoleku) eest vastutamine, hrl vara ajutise kasutamise lepingu alusel


kinnisvaramaakler

kinnisvara ostu, müüki, üürimist vahendav inimene


kinni taguma

millegi või kellegi eest kogu summat, hinda ära tasuma, kinni maksma


kinnitama

(kuhugi, millegi külge) kinni panema, nt köitma, naelutama, kruvima

millegi (sh ka fakti) olemasolule kindlust, vastupidavust, jõudu, õigsust, veenvust vms juurde andma


kinniti

ese, detail vm, millega midagi kuhugi kinnitatakse (nt klamber, polt)


kinnitoon

numbri hõivatust tähistavad signaalid telefonis


kinni tuiskama

lund täis tuiskama, seetõttu läbimatuks muut(u)ma


kinnituma

millegi küljes kinni olema või kuhugi kinni jääma


kinnitus

asjaolu, avaldus või muu, millega näidatakse, et miski on tõsi või õige

edastussündmus, mille käigus teisaldusagent teeb kindlaks, et sõnumiteisaldussüsteem suutis väljastada kõik sondis kirjeldatud sõnumid nende esmasaajatele


kinnitusdetail

teisi detaile ühendav v kinnitav detail (EKSS)


kinnitusvahend

vahend, millega midagi kuhugi kinnitatakse (EKSS)


kinni tõmbama

kui sa <eki-highlight>tõmbad</eki-highlight> midagi <eki-highlight>kinni</eki-highlight>, siis sa teed nii, et see oleks suletud


kinni võtma

kedagi kinni püüdma, kätte saama, vahistama


kino

koht, kuhu inimesed lähevad, et filme vaadata

hoone või asutus avalikuks filmide näitamiseks


kinoa

Lõuna-Ameerikast pärit kõrge rohekashallikate sakiliste lehtede ja väikeste rohekate õitega taim, mille kõrge toiteväärtusega seemneid kasutatakse samal moel kui teravilja

hanemaltsa perekonda kuuluva rohttaime seemned, mida toiduvalmistamisel kasutatakse nagu teravilja


kinoaparatuur

seadmete süsteem kinos filmide näitamiseks (nt projektor, kõlarid)


kinoetendus

kindlaksmääratud ajal toimuv (perioodiliselt korduv) filmilinastus, kinoseanss


kinokunst

kunstiliik, mis kasutab teose loomiseks kinematograafia vahendite abil saadud kujutist ja heli


kinomees

režissöör, operaator vm filmi tegemisega seotud inimene


kinoseanss

kindlaksmääratud ajal toimuv (perioodiliselt korduv) filmilinastus, kinoetendus


kints

(inimesel:) jala osa puusast põlveni
jala osa puusa ja põlve vahel


kintsu kaapima

kellegi ees lipitsema, kellelegi truualamlikult meeldida püüdma


kiosk

väike kerge ehitis ajakirjanduse, kiirtoidu, jookide vms müügiks

väike pood, kust saab osta ajalehti ja ajakirju, bussipileteid, külmi ja kuumi jooke, võileibu, šokolaadi ja muud sellist

algselt idamaades levinud väike, avatud elegantne pargipaviljon v suvemaja, tsentraalse plaaniga osaliselt avatud seintega orientaalne pargi- v aiamajake


kipakas

ebakindel, kergesti ümberminev
viltu, kaldu seisev


kipitama

(mingi asjaolu, tundmuse kohta:) mitte rahu andma, rahutuks tegema


kipper

väikese rannasõidu- või siseveelaeva juht


kippuma

visalt, vägisi kuhugi minna, midagi teha või kellekski saada püüdma


kipra

peentesse kortsudesse, kortsuliseks
kortsu


kipras

peente kortsudega kaetud, kortsuline
kortsus


kipskrohv

kiiresti kivistuv pastataoline kipsi, liiva, lubja ja vee segu

kipsist, liivast ja veest koosnev viimistlustöödeks mõeldud mört


kipsplaat

ehitusplaat, mis koosneb kahe paberikihi vahele pressitud kipsimassist

kipsist valatud või pressitud kartong- või muu kattega ehitusplaat


kipu

inkade sõlmnöör (kangasse seotud sõlmed), mida kasutati mitmesuguste arvuliste andmete fikseerimiseks ja mida on peetud üheks kirja eelkäijaks

inkade sõlmnöör mitmesuguste arvuliste faktide fikseerimiseks (asendas teat. määral kirja)


kiratsema

vilets, põdur olema või viletsaks, põduraks jääma


kirbe

(lõhna kohta:) silmi kipitama ajavalt, kibedalt terav


kirbukas

turg, kus kaubeldakse vanade, kasutatud asjadega


kirburohi

väänduva varre ja suurte kolmnurkjate või südajate lehtedega rohttaim, mille mõnede liikidega on peletatud kirpe, Eestis võõrliik

umbrohuna kasvav sõlmilise varre ja väikeste õitega rohttaim, mille mõnede liikidega on peletatud kirpe (Polygonum) (EKSS)


Kirdeväil

meretee Atlandi ookeanist Vaiksesse ookeani piki Euraasia mandri põhjarannikut


kireleek

(meelelise kire või kainet suhtumist lämmatava tundmuse kohta)


kirema

(kuke kohta:) lauldes häälitsema
(kuke lauluhäälitsuse kohta)


kirendama

midagi tihedalt täis olema või midagi rohkelt sisaldama

rohke (mitmekesise, kirju) hulgana eredalt silma paistma


kiretu

nii iseloomustatakse inimest, kel tavaliselt puuduvad tunded


kirev

eredate värvidega või paljude erisuguste värvidega


kirevane

leebe kirumissõna, mida kasutatakse millegi või kellegi üle pahandades, midagi taunides, harvemini imestuse või üllatuse korral


kirevase päralt

imestust või pahameelt, vahel tunnustust väljendav ütlus, ka kerge kirumisväljend


kirg

(hrl võrdlustes elavaloomulise inimese kohta)

tugev kiindumus millessegi v. tahtmine midagi teha


kirgama

valgust kiirgama, tugevasti ja ühtlaselt helendama, kirkalt helkima

kui miski <eki-highlight>särab</eki-highlight>, siis see annab valgust, paistab heledana


kirgas

(valguse kohta:) tugevalt, selgelt valgust kiirgav, säravalt, silmipimestavalt hele


kirgi kütma

kellegi tundeid (tugevasti) erutama, kedagi ägedaks muutma


kirglik

tugevast tundest või tahtest haaratud või juhitud

nii iseloomustataks inimest, kes tegutseb suure tunde või tahtega


kiri

(posti teel, ümbrikusse panduna saadetav) paberile kirjutatud tekst, mis sisaldab sõnumit kellelegi

ümbrikus paber, millel on tekst peal ja mida saab posti teel saata

mündi pool, millel on väärtust märkiv number koos rahaühikut märkiva sõnaga


Kiribati

saareriik ekvaatoril Vaikse ookeani keskosas Okeaanias


kirigraniit

mustriline suurekristalliline kivim, mis kulgeb soonena lähedase mineraloogilise koostisega (hrl graniitses) tardkivimis


kirikaed

kirikut ümbritsev maa-ala
kiriku ümber asuv surnuaed


kirikakar

hrl aiailutaimena kasvatatav juurelähedaste lehtede ja valgete, roosade või punaste õitega madal rohttaim


kirikangaspuud

laiemad kangasteljed keerukama mustriga kangaste kudumiseks


kirikhärra

luteri vm protestantliku koguduse vaimulik juht

inimene, kelle töö on luteri kirikus jumalateenistusi pidada ja muid toiminguid läbi viia


kiriklik

kiriku, usu või teatud jumalateenistusliku kombetalitusega seotud


kirikuaed

kirikut ümbritsev aed; (kiriku juures asuv) surnuaed (EKSS)


kirikuhakk

must hakk, kel on helehall kaelasulestik


kirikuinimene

usuelus, usuvaldkonnas tegutsev inimene, hrl vaimulik


kirikukatsumine

kõrgema vaimuliku või kirikukomisjoni kontrollkäik temale alluvasse kirikupiirkonda või -asutusse, et saada ülevaade usuelust ja vaimulike tegevusest


kirikukiri

koguduses peetav raamat koguduseliikmete kohta (meetrikad, personaalraamatud)


kirikukogudus

kristlik, kiriku ühte halduspiirkonda ja ühe vaimuliku tegevuspiirkonda kuuluvate kirikuliikmete ühendus


kirikulugu

kristliku kiriku ajalugu käsitlev teadusharu


kirikulõhe

kiriku lõhenemine õpetuslike vm tülide tõttu


kirikumeelne

kiriku, kirikutegelaste seisukohti järgiv, neist juhinduv


kirikumeetrika

sündide, abiellumiste, surmade registreerimise raamat kogudustes


kirikumõis

kirikule kuulunud mõis, mida ametiaja vältel kasutas kihelkonna vaimulik (EKSS)


kirikupea

kiriku eesotsas seisev kõrgem vaimulik (nt paavst, peapiiskop)


kirikurahvas

kirikus jumalateenistusel käijad, sinna minejad või seal käinud, kirikulised


kirikusammas

endisaegne kirikuesine puust või kivist häbipost, mille külge kinnitati karistatav ning kus sageli ka ihunuhtlust jagati


kirikuslaavi keel

vanim slaavi kirjakeel, tänapäeval kasutusel vaid liturgilise keelena

väljasurnud slaavi keel, mida kasutatakse tänapäeval ainult õigeusu kirikutes teenistustel


kirikuteenija

kiriku töötaja, kelle kohustuste hulka kuulub nt kiriku korrashoid


kirikutegelane

(juhtiv) vaimulik
(kõnekeeles) kiriku vaimulik


kirikuvanne

(katoliku ja õigeusu kirikus:) kõrgeim kiriklik karistus, kiriku liikme väljaarvamine koguduse elust


kirikuvisitatsioon

kõrgema vaimuliku või kirikukomisjoni kontrollkäik temale alluvasse kirikupiirkonda või -asutusse, et saada ülevaade usuelust ja vaimulike tegevusest

kõrgema vaimuliku või vastava komisjoni kontrollkäik alluvasse kirikupiirkonda või  -asutusse (EKSS)


kirikuvöörmünder

kiriku eestseisja ja pastori abiline varasemal ajal (hrl talupoegade hulgast)


kirikuvürst

(kõrgema vaimuliku, eriti keskaegse piiskopi kohta)


kirikuõpetaja

luteri vm protestantliku koguduse vaimulik juht

inimene, kelle töö on luteri kirikus jumalateenistusi pidada ja muid toiminguid läbi viia


kiriküüt

kauni häälega laululind, tumepruuni selja ja valkjashalli kõhuga väike värvuline


kirilind

väike punane mustade täppidega mardikas
väike punane mustade täppidega putukas


kirillitsa

slaavi kiri, millel põhinevad vene tähestik ja paljude teiste, peamiselt õigeusu traditsiooniga slaavi rahvaste ning Venemaa mõju all olnud rahvaste keelte tähestikud


kirinõges

troopilises Aafrikas ja Aasias kasvav rohttaim, Eestis kirevalehine toalill

troopilise Aafrika ja Aasia huulõieline rohttaim v. poolpõõsas, meil kirevalehine toalill (Coleus) (EKSS)


kiriromaan

kirjade, kirjavahetuse vormis kirjutatud romaan

romaanivorm, milles jutustamine toimub esimeses isikus ja kirja vormis


kirisema

virisema, irisema, hrl millelegi vastu puigeldes


kirjablankett

asutuse või ettevõtte nimega, sageli osaliselt ettetrükitud tekstiga paberileht täitmiseks

(asutuse nimega) paber, kus on osa teksti ette antud ja kuhu saab juurde kirjutada


kirjagarnituur

arvutis vm kasutatav digitaalne, kindla kuju ja nimega kirjamärkide kogum (nt Arial)


kirjagraafika

kaunikujuliste tähtedega kirjutamise kunst, vastav kunstiharu


kirjakandja

postitöötaja, kes toimetab väikesi postisaadetisi adressaatidele kätte

inimene, kelle töö on näiteks ajakirju ja ajalehti postkasti panna

väikesi postisaadetisi adressaatidele kätte toimetav sidetöötaja


kirjakast

kastike (uksel, värava küljes või mujal), kuhu kirjakandja paneb adressaadi posti

isiklik kast kodu või töö juures, kuhu tulevad kirjad, ajalehed ja reklaamid


kirjakeel

ühtne, asjaajamises, kirjanduses, ajakirjanduses, suhtluses ja mujal kõnes ja kirjas avalikult kasutatav keelekuju

teat. keele ühtsem, üldrahvalikult kasutatav keelekuju (kirjas ja kõnes) (EKSS)


kirjaklamber

spetsiaalne vahend, millega saab pabereid koos hoida

(traadist, plekist, plastmassist) klamber paberilehtede kooshoidmiseks (EKSS)


kirjakord

korduv mustriosa, mustri kordus (nt kudumil, tapeedil)


kirjakraad

trükikirja kõrgus tüpograafilistes punktides


kirjakuju

sõna, sõnaühendi või nime kirjalik kuju (nt vastandatult selle hääldusele)


kirjakunst

kirja kujundav või kirjast arenenud kunstiharu


kirjalakk

pärast soojendamist jahtudes tarduv segu kirjade vm postisaadetiste pitseerimiseks

pärast soojendamist jahtudes tarduv segu kirjade vm. postisaadetiste pitseerimiseks (EKSS)


kirjaliik

tähtede graafiline (hrl kunstipärane) kuju


kirjalik

kirjutatud kujul toimuv või tehtav, mitte suulises vormis


kirjamapp

väike mapp ametlike dokumentide vm paberite tarvis


kirjamark

saatekulude tasumise tõenduseks postisaadetisele kleebitav väike paberist ese

väike paberist ese, mis tuleb ümbrikule kleepida ja mis näitab, et kirja saatmise eest on makstud


kirjamees

loova kirjatööga tegelev inimene (hrl ajakirjanik, kirjanik või luuletaja)

kirjutamisega harjunud, kirjatöös osav v. vilunud isik (EKSS)


kirjandus

kirjutatud sõnaline looming, hrl ilukirjandus, aga ka muud teosed

kirjutatud trükised ja kirjutised kogumina

kirjutatud teosed, näiteks romaanid, näidendid ja luuletused

kirjalik loome laiemalt, nii tarbe-, teadus- kui ka ilukirjanduse mõttes


kirjandusajaloolane

kirjandusajaloo uurija
kirjandusajaloo uurija (EKSS)


kirjandusajalooline

ilukirjanduse ajaloolise arenemisega seotud


kirjandusajalugu

ilukirjanduse ajaloolist arenemist, samuti kirjanike elu ja loomingut uuriv kirjandusteaduse haru


kirjandusauhind

kirjandusvõistlusel osalemise eest antav auhind

kirjanikule silmapaistvalt hea teose, kirjandusliku tegevuse, elutöö vms eest antav auhind


kirjanduslik

(ilu)kirjanduse valdkonda kuuluv, sellega seostuv või sellega tegelev


kirjandusravi

tervenemise eesmärgil soodsaid tundmusi tekitavate raamatute lugemine, psühhoteraapia vorme


kirjaneitsi

(noore naiskirjaniku kohta, mõnikord muigamisi)


kirjanik

ilukirjanduslikke teoseid kirjutav inimene

inimene, kes kirjutab näiteks romaane või jutte

ilukirjanduslikke või tarbekirjanduslikke teoseid või kirjutisi (kutseliselt) kirjutav isik; loova kirjatööga tegelev isik (EKSS)


kirjaoskamatu

selline, kes ei oska lugeda ja kirjutada


kirjapandu

see, mis on üles kirjutatud, kirja pandud tekst vm


kirjapanek

(käsitsi, trükituna) kirja pandud tekst või üksiksõnad, märge millegi kohta

kirjapandud tekst v. üksiksõnad (ka hiljem trükituna)


kirja panema

üles märkima, (üles) kirjutama
(üles) kirjutama


kirjapanija

see, kes midagi kirja paneb, kirjalikult fikseerib


kirjapilt

sõna, sõnaühendi või nime kirjalik kuju (nt vastandatult selle hääldusele)


kirjaplank

asutuse või ettevõtte nimega, sageli osaliselt ettetrükitud tekstiga paberileht täitmiseks

(asutuse nimega) paber, kus on osa teksti ette antud ja kuhu saab juurde kirjutada


kirjapulk

(pastaka, pliiatsi, puutepliiatsi vms kohta)


kirjarida

kirjapandud sõnad, järjestikune tekst
nendest moodustuv (sirge) joon


kirjarull

antiikaegne või hilisem kepi külge kinnitatud ja rulli keeratud (papüürus)riba, millele kirjutatud teksti keritakse lugemisel edasi


kirjasaatja

ajalehele või ajakirjale informatsiooni lähetav isik


kirjas olema

üles kirjutatud, üles märgitud olema
kirjutatud olema


kirjastaja

isik, ettevõte või asutus, kes annab välja trükiseid, nt raamatuid, ajakirju


kirjastama

trükis, veebis vm viisil ilmutama ning sellega seotud kulutusi kandma


kirjastamisõigus

õigus mingit teost, ajakirja vms välja anda


kirjastiil

arvutis vm kasutatav digitaalne, kindla kuju ja nimega kirjamärkide kogum (nt Arial)

kirja kujunemise viis, mis tekkis kirja arenemise käigus tihedas seoses arhitektuuriga


kirjastus

mitmesuguseid trükiseid välja andev ettevõte

ettevõte, mis annab välja raamatuid, ajakirju või ajalehti

mitmesuguseid trükiseid kirjastav ettevõte


kirjasõna

trükitud tekstid või (nt kirikuraamatusse, kroonikasse) kirjapandu

kirjalikult esitatud v. vahendatud kommunikatsioon


kirjasüsteem

hrl graafiliste märkide süsteem keelelise väljenduse kinnistamiseks ja edastamiseks (nt kiilkiri, piltkiri, hieroglüüfkiri)


kirjatarve

kirjutamiseks, märkmete või jooniste tegemiseks vajalik vahend (nt pastapliiats, märkmepaber, kustukumm)


kirjatarkus

lugemis- ja kirjutamisoskus
raamatutest ammutatud teadmised


kirjatoimetaja

asutuse, organisatsiooni, ürituse vms asjaajamist juhtiv, korraldav ametnik

inimene, kelle töö on tegeleda asutuse või organisatsiooni asjaajamisega, näiteks kirjavahetuse ja telefonikõnedega


kirjatuvi

hea orienteerumisvõimega tuvitõug, keda kasutati teadete edasitoimetamiseks


kirjatäht

kirjas seisvad ettekirjutused, lubadused vms (nt seaduses, lepingus)

häälikut tähistav märk või sümbol, mis kuulub tähestikku


kirjavahemärk

kirjas tarvitatav märk lausete, lauseosade, sõnade või sõnaosade piiril (nt punkt, koma, koolon, sidekriips)

märk, mida kasutatakse enamasti lausete sees või lõpus. Kirjavahemärgid on näiteks koma (,), punkt (.), hüüumärk (!) ja küsimärk (?)

kirjas tarvitatav märk lausete, lauseosade, sõnade v. sõnaosade piiril


kirjavahetajaliige

akadeemia või teadusühingu liige, kes on valitud väljastpoolt

teadusühingu v. akadeemia välis- v. nõuandva hääleõigusega liige (EKSS)


kirjavahetus

vastastikune kirjade lähetamine, kirja teel suhtlemine


kirjavara

see, mida loetakse (artiklid, raamatud vms)


kirjaümbrik

paberist ümbris, millesse asetatakse lähetatav kiri


kirjeldama

jutustades või kirjutades kellestki või millestki ülevaadet või pilti andma

ütlema või kirjutama, milline keegi või miski on või kuidas miski toimus


kirjeldamatu

nii suur, et seda on raske või võimatu kirjeldada


kirjeldus

mis tahes kujutamisobjekti üksikasjalik või oluliste omaduste kirjeldamine sõnaliste vahenditega

sõnad, millega sa väljendad, milline keegi või miski on või kuidas miski toimus


kirju

(läbisegi) mitut värvi
selline, kus on eri värve
mitut värvi


kirjuleheline

liigi- või sordiomaselt kirjude lehtedega


kirjurähn

kirju sulestiku ja tugeva koonilise nokaga lind (Dendrocopos)


kirjutaja

mingi teksti looja või üleskirjutaja (nt stsenarist, kõnekirjutaja)


kirjutama

tähti, numbreid vm kindla tähendusega märke või nende ridu tegema (hrl paberil)

mingile pinnale tähti või numbreid tegema, eriti pastaka või pliiatsi abil

registreerima andmeid mäluseadmes või andmekandjal


kirjutamata seadus

üldiselt heaks kiidetud, hrl taval põhinev toimimisviis


kirjutis

kellegi poolt kirjutatud (lühem) töö, nt artikkel, retsensioon

kirjutatud (lühem) töö, näiteks artikkel


kirjutusmasin

varasemaaegne seade trükikirjasarnases kirjas kirjutamiseks (ka kirjutatava teksti paljundamiseks kopeerpaberi abil)

büroomasin trükikirjasarnases kirjas kirjutamiseks (ka kirjutatava teksti paljundamiseks kopeerpaberi abil) (EKSS)


kirjutustarve

kirjutamiseks, märkmete või jooniste tegemiseks vajalik vahend (nt pastapliiats, märkmepaber, kustukumm)


kirjutusvahend

vahend, millega kirjutatakse (nt pastakas, pliiats, sulepea)

vahend, millega kirjutatakse v. joonistatakse


kirmas

kiriku nimepäeva pühast kujunenud suvine simmanitaoline külapidu (eriti Setumaal)


kirme

(lume, hallituse) õhuke kord, õhuke kiht


kiropraktika

raviviis, mis tegeleb lülisamba ülevaatusega ning eeskätt selja-, kaela- ja liigeste vaevuste eemaldamisega käte abil


kirp

inimeste, loomade ja lindude parasiit, tugevate hüppejalgadeks kujunenud tagajalgadega tiivutu putukas

väike putukas, kes toitub loomade või inimeste verest ja suudab kõrgele hüpata

tulirelva mehaaniline sihtimisseadme visiir, asub raua esiosas


kirptirk

väike lant enamasti jäigalt kinnitatud konksu(de)ga, mille otsa kinnitatakse kalapüügil sööt


kirre

põhja ja ida vaheline ilmakaar, põhjaida, nordost


kirs

veel sulamata maasisene, ka maapealne jää või jäätükk


kirsa

tiheda ja tugeva puuvillriide veekindlaks immutamisel saadud kunstnahast (sõduri)saabas


kirsasaabas

kunstnahast säärsaapad, mida kanti Vene armees ja töösaapana


kirsiks tordil

(erilise, väga meeldiva, midagi täiuslikuks muutva asjaolu kohta, harvemini eriliselt halva asjaolu kohta)


kirsimari

kirsipuu väike kerajas (tume)punane vili

väike ümmargune punast värvi puuvili, millel on kivi sees


kirsipunane

tumedama tooniga punane, küpse kirsimarja värvi


kirsipuu

kerajate (tume)punaste luuviljadega puu
puu, mille küljes need viljad kasvavad


kirsmaa

maa-ala, kus pindmine maakooreosa on püsivalt külmunud (nt Kirde-Siberis)


kirst

piklik kaanega, hrl ilustatud (puu)kast, milles surnu sängitatakse hauda

piklik kaanega kast, mille sees surnu hauda pannakse

suur (kumera) kaanega ja madalate jalgadega laudkast riidekraami, vilja vm. vara säilitamiseks


kirtsutama

nägu või näo osa kortsu tõmbama (nt tundeväljenduse märgina)


kiruma

(vandesõnu kasutades) kellegi või millegi üle pahandama, oma nördimust, rahulolematust sõnaliselt väljendama

kedagi teravalt puudusi ning vigu esile tuues arvustama


kirumissõna

sündsusetuks peetav sõna või väljend, millega väljendatakse ägedat pahameelt ning mida kasutatakse ka sõimusõnana

hrl. rõve, nilbe vm. sõna viha v. üllatuse väljendamiseks


kirurg

kirurgia alal töötav, lõikusi tegev arst

arst, kes lõikab lahti inimese keha, et seda parandada

peam. operatsiooni teel haavu raviv eriarst


kirurgiline

lõikustega seostuv, kirurgia alale kuuluv


kirvendama

teravalt, torkivalt kipitama, kibedalt pakitsema


kirvereegel

lihtsustatud üldjooneline seaduspära, põhimõte või juhis


kirves

varrega tööriist puidu vm raiumiseks, tahumiseks, lõhkumiseks vm töödeks

varrega tööriist puidu raiumiseks, tahumiseks, lõhkumiseks vm töödeks (EKSS)


kirvest selga lööma

kellelegi rahalisi ebameeldivusi põhjustama


kisa

väike terav konksuke või püstine teravik


kisakoor

valjuhäälselt ergutav poolehoidjate rühm spordivõistlustel, kontserdil vm


kisa-kära

valjud (läbisegi) helid ja hääled, hrl vali jutuvada, kisamine ja kilkamine


kisama

kõva häält kuuldavale tooma, valju häälega rääkima, hõikama, laulma vms


kisendama

kõrge, terava häälega karjuma
sel viisil rääkima, hüüdma


kisendav

(hrl mingi negatiivse nähtusega ühenduses:) väga suur, teraval kujul ilmnev


kiskja

teistest loomadest toituv loom (nt hunt, jääkaru, nirk)

(suur) röövloom, harvemini -lind v. -kala


kiskjalik

röövlooma olemusega, teisi loomi toiduks murdev


kisklema

millegi tõttu omavahel, kellegagi (kergelt) tülitsema


kiskuma

(pingutusega, hoogsalt) tõmbama, sikutama, tirima

(hrl. riiete kohta) mingist kohast ülemäära, takistavalt pingul, kitsas olema


kisla

kaerajahust valmistatud hapu pudrutaoline toit, eriti endisajal Lõuna- ja Ida-Eestis


kisma

(käsitsi) kaklemine või kellegagi tülitsemine


kissell

puuviljadest, marjadest, mahlast, kakaost, piimast vm ainest tärklisega valmistatud magustoit

puuviljadest, marjadest, mahlast, kakaost, piimast vm. ainest tärklisega valmistatud magusroog (EKSS)


kissis

(silmade kohta:) peaaegu kinnisesse asendisse pigistatud, pilukil

sel moel, et on pisut lahti, hrl silmade kohta.


kitarr

sõrmede või lipitsaga mängitav kuue- või seitsmekeeleline hrl 8-kujulise kõlakastiga keelpill

sõrmedega mängitav pill, millel on enamasti kuus või seitse keelt

sõrmede v. lipitsaga mängitav kuue- v. seitsmekeeleline hrl. 8-kujulise kõlakastiga keelpill


kitarrist

kitarril mängija (ansamblis vm)
inimene v muusik, kes mängib kitarri


kitiinkest

(putukatel, ämblikel jt lülijalgsetel:) keha kattev ja toetav tugev tihe kest


kitkuma

juuksekarva, taime vms (juurtega) välja kiskuma, välja või ära tõmbama


kitsaleheline

suhteliselt väikeste lehtedega (nt paju, lepp, kask)


kitsapiiriline

ulatuselt või olemuselt kitsas, piiratud


kitsarinnaline

piiratud silmaringiga, piiratud arusaamadega

piiratud arusaamadest tingitud, väiklane


kitsarööpaline

kitsa rööpavahega rööbasteel sõitmiseks mõeldud


kitsas

(ruumi, maa-ala, pikliku asja kohta:) ristsuunas, laiuselt väikese ulatusega


kitsaskoht

takistav, raskusi tekitav asjaolu; millegi nõrk külg (EKSS)


kitsavõitu

mõõtmete, mahu vm poolest veidi või üsna kitsas, mahult (üsna) vähene


kitseaasta

(Hiina astroloogias:) aasta, mida mõjutab kitse ehk lamba märk


kitsehabe

kitsas, otsast teravnev habe inimese lõual


kitsendama

(nähtusele, protsessile, tegevusele) tõkestavaid tingimusi, piire seadma, millegi toimimis- või esinemisala vähendama

millelegi kindlat piiri seadma, midagi (selle piirini) vähendama


kitsenema

laiuselt vähemaks, kitsamaks muutuma
piiratumaks, kitsamaks muutuma


kitsesilm

valgete või kollaste õitega harilik metsalill, ka mitut värvi õitega aialill

väike valge või kollane lill, mis kasvab metsa all


kitsi

raha mitte kulutada raatsiv, ülemäära kokkuhoidlik

midagi napilt, otsekui vastu tahtmist andev

nii iseloomustatakse inimest, kes ei jaga oma materiaalseid asju teistega


kitsik

suuruselt, mahult üsna väike, selline, kus on kitsas (tegutseda, olla, käia)


kitsipung

inimene, kes ei raatsi raha välja anda ja on ülemäära kokkuhoidlik


kitsus

laiuselt, mahult kitsas koht või ruum
< ahas.


kituma

kellegi peale kaebama
(lastekeeles) peale kaebama


kitupunn

teiste peale kaebamas käija (hrl laste või õpilaste keelepruugis)


kiubanaan

troopikas kasvav ja kasvatatav taim, millelt saadakse tekstiilkiudu manillat


kiudoptika

optika haru, mis käsitleb valguse ja kujutiste edastamist valguskaabli kaudu

optika haru, mis uurib käsitleb valguse ja kujutiste edastamist valguskaabli kaudu (EKSS)


kiudplaat

puitplaat, mis on saadud sünteetilise vaigu ja peenestatud puidu segu kuumpressides või kuivatades ning mida kasutatakse nt ehitusel või majade soojustamiseks


kiunatama

(looma kohta:) korraks, lühidalt peenikest teravat häält kuuldavale tooma (nt erutusest, valust, rõõmust)


kiunuma

(hrl looma kohta:) erutusest peenikest kimedat häält (kestvalt) kuuldavale tooma (nt valust, rõõmust)

(vinguva häälega) hädaldama, kurtma v. virisema


kius

püüe kangekaelselt, vihuti oma tahet läbi viia; pahatahtlik jonn


kiusaja

inimene (sageli laps või nooruk), kes pidevalt teisi kiusab, teistele meelega ebameeldivusi põhjustab


kiusama

oma tegevuse või käitumisega kellelegi sihilikult ebameeldivusi tekitama (nt eemale tõrjudes, pidevalt norides, narrides)

kellelegi meelega midagi ebameeldivat tegema


kiusatus

tugev tahtmine, iha teha hrl midagi lubamatut, sobimatut või mittearukat

tugev tahtmine, iha teha hrl. midagi lubamatut, sobimatut v. mittearukat


kiuslik

nii iseloomustatakse inimest, kes püüab kangekaelselt oma tahet läbi viia, kel on pahatahtlik jonn


kiussarvis

kiusvaalade kiustest saadav sarvaine, mida 19. sajandil kasutati korsettide, vihmavarjude ja krinoliinide valmistamisel


kiviaed

(looduslikest) kividest laotud mingit maa-ala piirav aed


kividega loopima

kedagi milleski süüdistama, etteheiteid tegema, kellegi üle kohut mõistma


kiviga visata

kuhugi on vähe maad, miski on võrdlemisi lähedal, väikese vahemaa taga


kiviheitemasin

antiik- ja keskajal sõjapidamises kasutatud seadeldis kivide, põleva aine vm pildumiseks


kivihunnik

hunnikusse kogutud või kuhjunud kivid
kivihunnik, kivivare


kivikari

veealune või pisut üle veepinna ulatuv murdlainetusega kivine kõrgendik meres


kiviktaimla

iluaia või pargi osa, kus korrapäraselt või vabalt paigutatud looduslike kivide vahel kasvatatakse peamiselt mägitaimi


kivikõrb

terava kivipuruga kaetud või palja kaljuse pinnaga kõrbeala


kivikõva

väga, ülemäära kõva, üldse mitte pehme
kõva nagu kivi, väga kõva


kivikülm

külm kui kivi, üsna külm (ka emotsionaalses mõttes)


kivilaev

endisaegne laev, hrl pealt kinnise tekiga rannasõidupurjekas kivide vedamiseks


kivilõikekunst

kivi, harvemini luu kunstipärane lõiketöötlus


kivine

paljude kividega kaetud, rohkesti kive sisaldav


kivinema

(nähtuse, protsessi vms kohta:) teatavasse seisu tarduma, muutumatut kuju omandama, arengus soikuma


kivinugis

kassisuurune metsnugisega sarnanev metsaservade ja avamaastike loom, Eestis haruldane

metsnugisega sarnanev metsaservade ja avamaastike loom, meil haruldane (Martes foina)


kivipesuteksad

teatud töötlusega kulutatud välimuse saanud teksad


kiviprügi

kivide purustamisel või murenemisel tekkinud väikesed kivitükid


kivipurusti

seade kivimaterjali purustamiseks (nt killustiku tootmisel)


kiviräga

tihedalt asuvate kivide suur hulk või ala


kivisool

maapõues mineraalina esinev naatriumkloriid


kivistis

organismi jäänus või elutegevuse jälg, mis on kivistununa säilinud kivimis


kivistuma

kiviks või kivikõvaks, kivitaoliseks muutuma

osavõtmatuks, tundetuks muutuma v. kindlat, muutumatut, jäika kuju omandama


kivist vett välja pigistama

võimatuna näivas olukorras väga tugevasti pingutama, et midagi saavutada


kivisöeajastu

vanaaegkonna ehk paleosoikumi eelviimane, devonile järgnev ja permile eelnev ajastu ning ladestu


kivitara

(looduslikest) kividest laotud mingit maa-ala piirav aed


kivitrükk

(graafikas:) lametrükitehnika, kus teos trükitakse litokivilt, millele on rasvakriidiga, erilise pliiatsi või tušiga kantud kujutis


kiviveolaev

endisaegne laev, hrl pealt kinnise tekiga rannasõidupurjekas kivide vedamiseks


kivi viskama

kedagi milleski süüdistama, etteheiteid tegema, kellegi üle kohut mõistma


kiviviske kaugusel

kuhugi on vähe maad, miski on võrdlemisi lähedal, väikese vahemaa taga


kk

kool, mis annab keskhariduse
kool, mis annab keskhariduse


KKK

küsimused, mida on kõige sagedamini vaja kasutajatele selgitada


kl

aeg, mida kell näitab
aeg, mida see ese näitab


klaarima

probleeme, suhteid vms selgitama või lahendama


klaaruma

vaadeldavana puhtamalt, selgemalt paistma hakkama

segavatest asjaoludest vabanema (nt udust, pilvedest)


klaarõun

kollakasvalge suviõun, sordilt 'Valge klaarõun' (puu või selle vili)


klaasehistöö

tarbekunstiala, mis hõlmab klaasimassist kunstiteoste loomist


klaashoone

väga suurte akendega, suuri klaaspindu moodustavate välisseintega hoone

hoone, mille fassaad on peamiselt kaetud klaaspaneelidega


klaasiahi

tööstusahi, milles toodetakse klaasimassi


klaasija

mitmesuguseid klaasimistöid tegev, eriti aknaid klaasiv oskustöötaja


klaasike

väike kogus mingit (hrl alkohoolset) jooki


klaasikunst

klaasi kunstiline kujundamine kunstialana


klaasimistöökoda

töökoda, kus tehakse klaasitöid
töökoda, mis tegeleb klaasimistöödega


klaasinuga

tööriist klaasi lõikamiseks
riist klaasi lõikamiseks


klaasipuhastaja

auto vm sõiduki (ees)akna külge paigutatud seadis klaasi puhastamiseks saju ajal vms juhul


klaasi põhja vaatama

(ohtralt, kanget) alkoholi jooma, viina võtma


klaasitäis

joogiklaasi täitev kogus (jooki vm ainet)


klaasitöökoda

töökoda, kus tehakse klaasitöid
töökoda klaasi valmistamiseks (EKSS)


klaasjää

(väga sileda ja libeda, kiilasjää kohta)


klaaskirss

hapu kirsipuu ja magusa kirsipuu hübriid kahvatupunaste viljadega


klaasplast

klaaskiuga tugevdatud polüester, vastupidav ja ilmastikukindel materjal


klaassepp

mitmesuguseid klaasimistöid tegev, eriti aknaid klaasiv käsitööline


klaassile

täiesti tasane, ilma konaruste või lainetuseta


klaasvill

klaasipurust, liivast, soodast ja lubjakivist valmistatud kiudne soojustusmaterjal


klahv

muusikariista plaadike, millele vajutamisel tekib kindla kõrgusega heli (EKSS)


klahvinstrument

klahvistikuga muusikariist, milles heliallikas pannakse võnkuma klahvi allavajutamisega (nt klaver, orel, tšembalo)


klahvistik

klahvide kogum klahvpillidel, arvutil vms

ese või eseme osa, mille peal on klahvid, mida saab vajutada

kirjutusmasina, arvuti, klaveri vm aparaadi klahvide kogum


klahvpill

klahvistikku omav pill (näit. klaver, orel)


klamber

hrl kahe poolega ümberhaarav või kokkupigistav kinnitusvahend esemete, detailide vm ühendamiseks või paigalhoidmiseks (nt kirjaklamber, suusaklamber)

ümberhaarav v kokkupigistav kinniti esemete, detailide vm ühendamiseks v paigalhoidmiseks (EKSS)


klambrid

plastplaadist ja metallklambritest koosnev suust eemaldatav vahend, mille abil korrigeeritakse hambumust


klambrilööja

vahend, millega saab pabereid kokku kinnitada


klamüdioos

klamüüdiabakteri tekitatud suguhaigus, mis põhjustab põletikku emakakaelas ja kuseteedes

(harvemini:) klamüüdiate tekitatud muu haigus

sugulisel teel edasikantav haigus, mida põhjustab rakusisene parasiit Chlamydia trachomatis


klamüüdia

klamüdioosi, ornitoosi ja muid põletikulisi haigusi põhjustav väga väike rakusisene mikroob

rakusiseste parasiitbakterite põhjustatud põletikuline haigus


klantsima

hoolitsusest, puhtusest särama
läikima panema, kauniks tegema


klapitama

millegagi vastavusse, kooskõlla viima, mingeid asjaolusid arvestades sobima panema


klapp

vere tagasivoolamist takistav õhuke kilejas siseseina kurd veresoontes (EKSS)


klappima

millekski mitme peale raha kokku panema; selle eest midagi muretsema


klarnetimängija

klarnetil mängija (orkestris vm)
klarnetil musitseerija


klass

sarnaste tunnuste alusel moodustatud rühm, järk või liik mingis süsteemis või liigituses

sarnaste tunnuste alusel moodustatud rühm mingis süsteemis

hõimkonna ja seltsi vahepealne üksus süstemaatikas


klassifikaator

täpselt kirjeldatud, üksteist välistava tähisega kategooria, mida teatavas andmekogus kasutatakse millegi liigitamiseks või rühmadeks jaotamiseks (nt nomenklatuuris, loendis, nimistus)


klassifikatsioon

mingite tunnuste alusel liikideks või rühmadeks jaotamine, teatud liiki või rühma paigutamine

selle tulemusena tekkinud jaotus või süsteem


klassifitseerima

mingite tunnuste alusel liikideks või rühmadeks jaotama, teatud liiki või rühma paigutama


klassifitseeruma

mingite tunnuste alusel liikideks või rühmadeks jaotuma, teatud liiki või rühma asetuma


klassijuhataja

kindel õpetaja, kes mingi klassi eest vastutab


klassika

kirjanduse, kunsti, muusika vm loomingulise valdkonna tippteosed, millel on püsiv väärtus ning mis hrl on loodud teatava ajastu reeglite järgi

raamat, film, näidend, maal või muusikaline teos, mis on pikka aega populaarne olnud ja teisi autoreid mõjutanud

mingi rahva kultuurilise arengu kõrgpunkt v selles arengus tähtsat osa mänginud ajajärk (Neithal)


klassikaline

püsiva väärtusega, hrl teatava ajastu reeglite järgi loodud kirjanduse, kunsti, muusika vm loomingulise valdkonna tippteoste hulka kuuluv, klassikasse kuuluv

proportsioonidelt, sümmeetrialt antiigi ilunormidele vastav (kehakuju, näojoonte kohta)


klassikaline maadlus

maadlusviis, mille puhul võistluse käigus ei tohi haarata teineteisel altpoolt vöökohta


klassikastiil

(suusatamises:) traditsiooniline sõidustiil, kus edasi liigutakse otse, kasutades vahelduvsammu ja paaristõukeid


klassipäevik

raamat või kaustik iga klassi jaoks, millesse õpetajad märgivad ühe õppeaasta kestel tunni teema, õpilaste hinded ja puudumised

raamat v kaustik iga klassi jaoks, millesse õpetajad märgivad ühe õppeaasta kestel tunni teema, õpilaste hinded, puudumised jms (EKSS)


klassiruum

koolitunni pidamiseks, õppimiseks mõeldud ruum koolis

koolis olevad ruumid, kus toimuvad koolitunnid


klassivend

meessoost õpilane, kes käib sinuga samas klassis


klassiõde

naissoost õpilane, kes käib sinuga samas klassis


klasteranalüüs

objektide rühmitamine nende omavahelise seose, nt omavahelise kauguse, läheduse või sarnasuse alusel


klasterarvuti

suur hulk kokkuühendatud arvuteid, mida saab kasutada ühe superarvutina


klasterdamine

kahe või mitme arvuti ühendamine nii, et nad töötavad nagu üks arvuti


klatš

kellestki tagaselja räägitav (tühine, pahatahtlik) kuulujutt


klatšima

kellestki tagaselja (halvasti) rääkima, tühje jutte levitama

teisest inimesest halvasti rääkima, nii et ta ise seda ei kuule


klatšimoor

kuulujutte levitav, teistest tagaselja rääkiv naine


klaverikunstnik

klaverimuusika loov tõlgendaja ja esitaja


klaverimängija

klaveril mängija (solistina, orkestris vm)


klaviatuur

klahvide kogum klahvpillidel, arvutil vms

ese või eseme osa, mille peal on klahvid, mida saab vajutada


klaviir

orkestri- või vokaal-instrumentaalteose koondnoodistus klaverile


kleebik

väike info- või reklaamsilt mingile pinnale kleepimiseks (elektrooniline või liimikihiga silt)


kleebis

erilise töötlusega paberikiht, mis kantakse kaitse eesmärgil restaureeritava või konserveeritava maalingu pinnale


kleepvalk

nisus jt teraviljades sisalduv vees lahustumatu valk


kleepima

kui sa midagi kuhugi <eki-highlight>kleebid</eki-highlight>, siis sa paned selle asja teise asja külge kinni, näiteks liimi abil


kleepkumm

korduvkasutatav mass paberite, piltide, kaartide vms seinale vm kinnitamiseks


kleeplint

ühelt või mõlemalt poolt kleepuv plastlint hrl millegi kinnitamiseks

lint, mis on ühelt poolt kaetud liimiga ja millega saab asju üksteise külge kinnitada


kleepplaaster

kleebitav plaaster nt marlisideme või -padjakese kinnitamiseks


kleepuma

millegi külge kinni hakkama, kleepuv olema

külgehakkava ainega koos olema või sellisena tunduma

külgehakkava ainega koos olema v. sellisena tunduma


kleerus

vaimulik seisus, vaimulikkond katoliiklikes maades


kleistogaamia

kahesugulise õie iseviljastumine oma tolmu abil kinnises õies

mõnedel taimeliikidel esinev nähtus, mille korral õied tolmlevad suletuna ega avanegi, seega toimub isetolmlemine


kleistoteetsium

kottseente täiesti kinnine viljakeha, millest eosed vabanevad selle avanemisel


kleit

keha ja osaliselt jalgu kattev naise või tütarlapse enamasti üheosaline riideese

ühest osast koosnev naiste riideese, mille alumine pool on seeliku moodi

naise v. tütarlapse (enamasti) üheosaline pealisrõivas


klempner

plekist esemete või toodete valmistaja või parandaja


klerikaalne

kiriku, kirikutegelaste seisukohti järgiv, neist juhinduv


klerikalism

ühiskonnas ning kultuurielus vaimulikkonna (kiriku) juhtivat osa taotlev ideoloogia ja poliitika suund


klibu

rannaäärne peenike kivipuru, Eestis hrl lubjakivist lapikud kivikesed

karbonaatsete kivimite murenemisel tekkinud teravakandilistest osistest koosnev kivirusu


kliendisõbralik

külastajale, kasutajale mugav, hinnalt vm poolest sobiv


klienditeenindaja

(ametinimetus:) klientidega otse suhtlev teenindaja

inimene, kelle töö on inimestega suhelda ja neid teenindada


klienditeenindus

klientide teenindamine
vastav osakond asutuses


klient

teatud asutuse, ettevõtja või isiku teenuseid kasutav isik

inimene, kes kasutab teatud ettevõtte või isiku teenuseid

tarkvaraprogramm, mida kasutatakse serveri tarkvaraprogrammi või teise arvutiga ühenduse võtmiseks ja sealt andmete saamiseks, sageli pika maa tagant


kliima

mingi paikkonna geograafilisest asendist tingitud pikaajaline ilmade laad ja rütm

mingi maa-ala ilmade pikaajaline laad ja rütm

meteoroloogias: suhteliselt pika aja (nädalate, kuude) ilm


kliimaks

sugunäärmete talitluse alanemisega seotud eluetapp

kirj tõusev astendus, tõusev gradatsioon (EKSS)


kliimaolud

kliimat iseloomustavad asjaolud, nt organismide eluvõimaluste määrajana


kliimapagulane

inimene, kes pageb kodumaalt mujale põhjusel, et seal on talle meelepärasem kliima


kliimaperiood

väga pikk enam-vähem ühtlase kliimaga ajajärk (EKSS)


kliimaravi

kliimategurite kasutamine raviks, haiguse ravi ilmastiku abil


kliimaseade

seade, mis hoiab õhu ruumis või autos puhta, parajalt sooja ja niiske


kliimavööde

vööna ümber Maa asetsev ekvaatoriga paralleelne pinna laiutine osa, suurim klimaatiline jaotus maakeral, millele on iseloomulikud sarnased looduslikud tingimused

suurim klimaatiline jaotus maakeral (EKSS)


kliinik

haigla, kus tehakse teaduslikke uurimusi ja kus töötavad ka üliõpilased

haigla, kus tehakse ühtlasi teaduslikku uurimistööd ja kus praktiseerivad üliõpilased (EKSS)


kliiniline

arstliku uurimisega kindlakstehtav või -tehtud


kliiring

vastastikuste nõudmiste ja võlakohustuste tasaarvestus sularahata arveldustena

vastastikuste nõudmiste ja kohustuste tasaarvestus sularahata arveldustena (EKSS)


kliitor

naise välissuguelund häbemepilu eesosas, mis koosneb kahest korgaskehast

kahest korgaskehast koosnev naise välissuguelund häbemepilu eesosas, kliitor


klikiaegne

Eesti Vabariigi ajal (1918–1940) esinenud, sellest ajast pärinev


klikkama

elektroonilises seadmes lingile, ikoonile vms vajutama, et mingit toimingut sooritada

järsku, korraks klõpsuga vajutama v. lööma; ka hiire nuppu vajutama (EKSS)


klimakteerium

sugunäärmete talitluse alanemisega seotud eluetapp

sugunäärmete talitluse alanemisega seotud üleminekuajajärk.


klimatoloogia

teadusharu, mis uurib Maa kliimat ja selle kujunemist, samuti inimtegevuse mõju kliimale ning kliimamuutusi


klinker

täieliku paakumiseni kuumutatud tihe ja tugev keraamiline tehiskivi


klinkertellis

täieliku paakumiseni kuumutatud tihe ja tugev keraamiline tehiskivi (EKSS)


klint

kõrge järsk kallas, kus paljanduvad paekivikihid


klipp

lühike heli- või videolõik
kalju, kaljusaar


klistiirikann

omaaegne voolikuga anum klistiiri tegemiseks


kloasm

kollakaspruun laik raseduse ajal näol, harvemini rinnal või kõhul


klomp

pehmest või püdelast ainest vormitu tükk

pehmest v. püdelast ainest tihenenud vormitu tükk


kloonus

kiiresti üksteisele järgnevate tahtmatute lihaskokkutõmmete ja -lõtvumiste seeria


kloor

terava lõhnaga kollakasroheline mürgine gaas, omadustelt halogeen, keemiline element järjenumbriga 17


kloorima

kloori abil töötlema
kloorlubja abil pleegitama (EKSS)


kloorlubi

kustutatud lubja kloorimisel saadav valge pulberjas desinfitseeriva ja pleegitava toimega aine

kustutatud lubja kloorimisel saadav aine


klopits

vaipade vms puhastamiseks mõeldus kloppimisvahend


kloppima

(kergelt) taguma, korduvalt lööma
sel viisil midagi tegema
ägedalt, valjusti koputama (EKSS)


klopsima

kergelt, korduvalt (kokku) lööma, kergelt taguma

sel viisil midagi tegema (nt meisterdama)

kiiruga, sageli juhuslikust materjalist midagi meisterdama v. ehitama


kloroeteen

värvuseta gaas, mille baasil valmistatakse nt plastmasse, kunstnahka ja vahariiet


klorofüll

taimede, vetikate ja teatavate bakterite värvaine, mis annab neile rohelise värvuse

taimede pigment, mis annab neile rohelise värvuse


klorofüllivaegus

klorofülli puudujääk rohelistel taimedel, suutmatus toota klorofülli


klosetipott

suur istmega anum tualettruumis
suur istmega anum WC-s
vesikloseti potitaoline põhiosa


klosett

spetsiaalne ruum urineerimiseks ja roojamiseks

ruum, kuhu sa lähed, et näiteks uriinist vabaneda


kloššseelik

kellukese- või rattakujulise lõikega avar seelik


klots

väike puust, plastist või muust materjalist tahukas (nt laste Lego klots)

väike sirgete külgedega puust või plastist asi, millega lapsed näiteks torni ehitavad

pikselraster, mida korratakse x- ja y-telgede sihis mingi regiooni täitmiseks


klotser

massiivne plaatja pealispinnaga hrl meeste sõrmus


klotsersõrmus

massiivne plaatja pealispinnaga (meeste) sõrmus


kloun

inimene, kes kannab naljakaid riideid ja kelle töö on esineda tsirkuses ning inimesi naerma ajada

mitmesuguste naljanumbritega esinev tsirkusekoomik.


klubi

rühm ühise huviala, elukutse või ühiste vaadetega inimesi

rühm ühiste huvidega inimesi, kes midagi koos teevad

mingi kultuurhariduslik asutus v. vastavaalase tegevuse keskus


klubiruum

seltskondlikuks koosviibimiseks mõeldud ruum


klugistama

katkendlikku ja vaikset (nagu) vee kitsast kohast voolamise heli tekitama


klusiil

kaashäälik, mille hääldamisel häälduselundite sulg katkestab õhuvoolu täielikult (nt eesti g, b, d, k, p, t)


klutt

väike (vahva, tore) poiss, poisike või poisiohtu nooruk


kluugutama

(hrl. kurgede kohta:) klu-kluu! häälitsema; tumedalt kurisevalt kruu-kruu häälitsema


klõbin

lühikeste kergelt kõlavate helide jada, nt korduvast millegi vastu puutumisest või nupu-, klahvivajutustest

lühikeste üksteisele järgnevate vähese kõlavusega helide rida


klõks

annab edasi lühikest kõlavat (nt lülitile vajutamise) heli


klõksatama

korraks lühikest kõlavat heli kuuldavale tooma, selle saatel mingisse seisu, asendisse minema


klõksuma

lühikest kõlavat heli või selliseid helisid kuuldavale tooma (nt liikudes, töötades)


klõmmima

tugeva löögiga, pauguga lööma, paiskama
taguma kolkima


klõnks

kuuldav neelatus (ja sellega kaasnev kõrisõlme liikumine)


klõps

lühike kõlav (nt lülitile vajutamise) heli


klõpsama

lühikest kerget heli tekitades (nt lülitile vajutades) midagi tegema


klõpsima

kerget lühikest heli kuuldavale tuues korduvalt vajutama, sel viisil midagi tegema


klähvima

haukuma läbilõikavalt kõrge ja terava häälega


klähvits

(väike) koer, kes palju klähvib
(väike) klähvida armastav koer (EKSS)


km

pikkuse mõõtühik. Ühes kilomeetris on 1000 meetrit


knd

Nõukogude ajal antud madalaima teadusliku kraadiga (kandidaadikraadiga) isik


knedlik

puljongis või vees keedetud taignapala, Tšehhi ja Slovakkia rahvusroog


kniks

kerge ühe või mõlema põlve nõtkutus (nt tütarlapsel tervitamisel, tänamisel)

kerge ühe v. mõlema põlve nõtkutus (hrl. tütarlapsel tervitamisel, tänamisel).


knopka

peast ja naelakesest koosnev vahend paberi kinnitamiseks seinale vm alusele

naela meenutav vahend, millega saab paberit näiteks seina või tahvli peale kinnitada

peast ja naelakesest koosnev kinnitusvahend, mille abil miski kuhugi külge kinnitatakse (EKSS)


know-how

mingiks tegevuseks vajalike (teadus- ja tehnikaalaste) teadmiste ja oskuste kogum, erialane pädevus


koaala

halli pehme karvaga jässakas sabata Austraalia kukkurloom, kes elab puu otsas


koaguleeruma

(hrl valkude kohta:) tardudes kokku minema, pihustunud olekust klompi, tükki minema


koalitsioon

riikide või parteide (ajutine) liit ühiste eesmärkide saavutamiseks

riikide v. parteide vaheline (ajutine) liit ühiste eesmärkide saavutamiseks


koalitsioonierakond

üks valitsust moodustavatest erakondadest, valitsuskoalitsiooni erakond


koalitsioonilepe

valitsust moodustavate erakondade vaheline leping peamiste tegevussuundade ja eesmärkide kohta (valitsuse programmdokument)


koartikulatsioon

ühe hääliku hääldamise mõju teise lähedal asuva hääliku hääldusele


koba

kahe terava otsaga terasklamber peamiselt palkide ja prusside ühendamiseks

[-kujuline terasklamber peam. palkide ja prusside ühendamiseks (EKSS)


kobakas

suur, kasutamiseks ebamugav ese
kasutamiseks ebamugav suur ese


kobakäpp

inimene, kes on kohmakas ja saamatu või kehvade oskustega


kobamisi

ebakindlal, eksleval moel, kompides otsima.


koba peale

oskamatult, eksides, ent (lõpuks) hea õnne tõttu


kobar

samal varrel või selle eraldi raokestel kasvavate viljade või õite tihe kogum

tihedalt lähestikku olevate elusolendite, hoonete, esemete, moodustiste rühm (EKSS)


kobararvuti

suur hulk kokkuühendatud arvuteid, mida saab kasutada ühe superarvutina


kobarkokk

kobarasse koondunud kerakujuline bakter, mis põhjustab toidumürgistusi ja mädapõletikke


kobarkooskõla

lähestikku paiknevate helide kooskõla, kus helide vahele jäävad terved ja pooltoonid


kobarloode

loote algne arenguaste, viljastatud munaraku lõigustumisel tekkiv rakukobarake


kobarpomm

mürsk, mis avaneb lõhkelaengu toel 300–500 meetri kõrgusel ning kust paiskub välja hulk väikseid lõhkekehasid, mis katavad plahvatustega suure ala

paljudest (käsigranaadi suurustest või suurematest) lõhkekehadest koosnev pomm ... (EKSS)


kobarroos

tugevalt harunevate võrsete ning kobarõisikutesse koondunud õitega roos


kobima

kohmitsedes, tüdinult kuhugi (nagu sisse pugedes) minema või midagi tegema

(kohmitsedes) kuhugi minema (v. tõusma vms.)


kobisema

pomisedes rääkima, hrl rahulolematust väljendades, millegi üle õiendama


kobisirkel

sirklitaoline vahend, mida kasutatakse esemete ligikaudseks mõõtmiseks


kobras

väike loom, kellel on lai saba ja paks karv. Koprad lõhuvad hammastega puid ja ehitavad neist tammesid

siseveekogude kallastel kolooniatena elutsev hästi ujuv soomuselise lapiku sabaga karusloom ,


kobru

muhud, kühmud, lahtised tükid või (kahtlased) mullid millegi pinnal


kobruleht

takjas, mille purpursed õisikud on rohke võrkja villaga


koda

maja vm ehitise eesruum,välisukse ja sisemiste ruumide vaheline osa, nt tuulekoda või esik

koldvetikate ja silmviburvetikate tselluloosist rakuümbris (EKSS)


kodakondsus

inimese ja riigi poliitiline ja õiguslik side, mille kaudu määratakse vastastikused õigused ning kohustused


kodakondsusetu

teatud riigi kodakondsusesse mittekuuluv isik


kodanik

teatud riigi elanikkonda kuuluv isik, kel on selle riigi põhiseaduses ettenähtud õigused ja kohustused

inimene, kes kuulub teatud riigi elanikkonda ja kellel on selle riigi seadustes ettenähtud õigused ja kohustused

teat. riigi elanikkonda kuuluv isik, kel on selle riigi põhiseaduses ettenähtud õigused ja kohustused (EKSS)


kodanikkond

kõik teat riigi elanikkonda kuuluvad isikud, kel on selle riigi põhiseaduses ettenähtud õigused ja kohustused, ühtse kogumina


kodanikualgatus

inimeste omaalgatuslik tegevus mõne probleemi arutelu algatamiseks või lahendamiseks

kodanike poolt algatatud tegevus mingi valdkonna edendamiseks


kodanikukaitse

süsteem, mille abil riik korraldab oma territooriumil asuvate inimeste kaitset ja abiandmist erakorralistes olukordades


kodanikukohus

isiku kohus kodanikuna
isiku kohus kodanikuna (EKSS)


kodanikuvabadus

kodanikule põhiseadusega tagatud vabadus millekski


kodanikuühiskond

avaliku elu valdkond, mis asub väljaspool valitsust ja riiklikke institutsioone, hõlmates inimeste omaalgatuslikku koostööd ning osalemist avalike asjade arutamises ja otsustamises

seda koostööd võimaldavad institutsioonid ja ühendused

avaliku elu valdkond, mis eristub avalikust sektorist nig erasektorist; selle moodustavad kodanike algatusel ning kehtivate õigusnormide raames loodud vabatahtlikud organisatsioonid, ühendused, liikumised


kodanlane

(hrl endisaja mõistena:) ühiskonnas suhteliselt jõukamasse rahvakihti kuuluv inimene


kodanlik

ühiskonna suhteliselt jõukama rahvakihiga seotud, kodanluse valitsemisega seotud

varakuselt keskmisele klassile ühiskonnas omane


kodarik

varre alusel ligistikku asetsevate lehtede kogumik (nt ananassil, võilillel)


kodarjas

kiirtena keskmest lähtuv või keskmesse suunduv


kodarluuarter

küünraaugust algav, randmelt peopesani kulgev arter


kodeerima

informatsiooni teataval viisil tähistama, märgijada või koodina esitama

andmeid kodeerimissüsteemi kasutamise teel konvertima nii, et oleks võimalik tagasi algkujule konvertida


kodifikatsioon

õigusnormide süstematiseerimine ning terviklikuks seadustekoguks ehk koodeksiks koondamine


kodinad

kuhugi kaasavõetavad tarbeasjad (nt reisivarustus, sporditarbed, riided)

igasugused esemed, asjad, materjal, kaup vms (EKSS)


kodu

kellegi püsiv elupaik (ja seal elavad inimesed)

kellegi püsiv elupaik (korter, majapidamine vms.) sisustuse ja muu varaga, sageli kaasa arvatud ka seal elav perekond v. omaksed


koduabiline

kellegi kodus majapidamistöid tegev palgaline isik

kodustes majapidamistöödes abistav palgaline


koduhoidja

see, kes kodu (ja laste) eest hoolt kannab

see, kes (teiste äraolekul) kodu, ka laste v. loomade järele vaatab


koduigatsus

igatsus kodu järele, igatsus koju minna
igatsus kodu järele


kodukakk

metsades ja parkides puuõõntes, ka hoonetes elutsev varesesuurune tuhkhalli või roostepruuni sulestikuga kakk


kodukas

firma, asutuse või eraisiku veebileht, kus asuvad põhiandmed ja -lingid

firma, asutuse või eraisiku põhiliste andmetega lehekülg internetis


kodukass

Aafrika metskassist ehk ookerkassist põlvnev koduloom


kodukasvanud

ilma vastava ettevalmistuse või hariduseta


kodukeel

kodus kõneldav, kodune keel
kodukandi keel


kodukoht

koht, kust ollakse pärit või kus asub kellegi kodu

koht, kust ollakse pärit v. kus asub kellegi kodu


kodukord

asutuses, organisatsioonis või mujal kehtivad nõuded, juhised või tavad

tööandja ja töötajate üldisi käitumisreegleid määrav eeskiri


kodukulud

korteri või maja ülalpidamise kulud, hrl kommunaalmaksed (ja üür)


kodukäija

surnu, kes käib kummitamas oma endises kodupaigas


koduküpsetatud

kodus, kodusel teel küpsetatud
enda küpsetatud, mitte poest vm toodud


kodulaen

laen, mida antakse eluaseme ostmiseks, ehitamiseks või renoveerimiseks


koduleht

info. firma, asutuse v. eraisiku võrgulehekülg, kus asuvad põhiandmed ja -lingid (EKSS)


kodulind

metslindudest kodustamise tulemusena kujunenud, kasu või ilu pärast kasvatatav lind (nt kana, hani, part)

lind, keda inimesed kasvatavad, näiteks kana, hani või kalkun

ulukitest kodustamise tulemusena kujunenud, kasu v. ilu pärast kasvatatav lind


koduloolane

kodulooga tegelev inimene, koduloo uurija


koduloom

metsloomadest kodustamise tulemusena kujunenud, kasu või ilu pärast kasvatatav loom (nt siga, lammas, kass, ka kodulinnud)

loom, keda inimesed kasvatavad kasu pärast või peavad lemmikloomana

ulukitest kodustamise tulemusena kujunenud, kasu v. ilu pärast kasvatatav loom


kodumaa

maa, riik, kust keegi on pärit või kus ta püsivalt elab ja mida omaks peab

maa või riik, kust sa pärit oled ja/või mille elanik oled

maa, riik, kust keegi on pärit v. mille kodanik ta on


kodumaine

oma kodumaa päritoluga, kohalikku päritolu


kodumajandus

õpetus koduse majapidamise korraldamisest, toitlustamisest, rõivastuse eest hoolitsemisest ja muudest koduga seotud aladest


kodumajanduskool

omaaegne kutseõppeasutus, kus anti teadmisi ja oskusi majapidamise, käsitöö, kasvatuse ja talutöö alal


kodumasin

elektrit tarbiv masin kodutööde hõlbustamiseks (nt pesumasin, tolmuimeja, mikser)

masin, mis aitab koduseid töid teha, näiteks tolmuimeja või pesumasin


kodumesilane

hrl tarudes elav kodustatud mesilane, keda kasvatatakse mee saamiseks


kodundus

õpetus koduse majapidamise korraldamisest, toitlustamisest, rõivastuse eest hoolitsemisest jm. koduga seotud aladest


kodune

kodus esinev, toimuv, valmistatav, kasutatav vms.; koduga seostuv


kodused

kodus, kellegagi koos elavad perekonnaliikmed


kodune kasvatus

kodust kaasa antavad elujuhised ja käitumiskombed, oskus käituda


kodunugis

kassisuurune metsnugisega sarnanev metsaservade ja avamaastike loom, Eestis haruldane


kodupaik

koht, kust ollakse pärit või kus asub kellegi kodu


koduplats

meeskonna või mängija kodukoha (ka kodumaa) spordiväljak


kodurahu

kodus, perekonnas valitsev üksmeel, rahulik läbisaamine ja sõbralikud suhted


kodurott

hoonetes elutsev pruunikasmust pika sabaga rott


kodus olema

millegagi hästi kursis olema, midagi hästi oskama või hästi tundma


kodustuma

koduloomaks muutuma, koduloomana elama hakkama


kodusõda

sõda, mille on põhjustanud riigi sisemised vastuolud ning mille osapooled on selle riigi eri rühmitused

siseriiklik organiseeritud relvastatud võitlus võimu pärast riigis


kodutehnika

kodus kasutatavad masinad ja seadmed (nt kodumasinad, köögitehnika)


kodutu

nii iseloomustatakse elusolendit, kes on jäänud ilma oma kodust


kodutöö

kodus tehtav töö (nt koduste kooliülesanne või koduhoidmisega seotud tööde kohta)


koduvillane

kodusel teel villakiust valmistatud
sellisest riidest valmistatud


koduvägivald

pere-, kodu- ja paarisuhte juhtumeid hõlmav vägivald


koduõendus

haigete ja vanurite hooldus kodus, koduõe tööga seonduv õenduse haru


koduõlu

kodus, kodusel teel valmistatud õlu (EKSS)


koduülesanne

kodus tegemiseks üles antud harjutustöö või õppetükk


koefitsient

(statistikas:) arvuline näitaja, mis on leitud absoluutarvude suhtena ning tähistab suhtelist suurust

konstantne number, millega mõõdetakse mingit omadust või tunnust


koekiri

kudumisse või kangasse sissekootud või koelõngadest moodustuv kiri

kudumisse sissekootud v. koelõngadest moodustuv kiri (EKSS)


koekärbus

organismi rakkude lagunemine ja surm mingi kahjustuse tagajärjel


koelõng

lõng, mis suundub risti kangast, koeservaga risti


koemahl

loomsetes kudedes keharakkude vahel olev vedelik


koer

peamiselt hundist põlvnev koduloom, keda peetakse majavalvurina ja lemmikloomana

karvane loom, keda võetakse lemmikloomaks või maja valvama


koera-aasta

(Hiina astroloogias:) aasta, mida mõjutab koera märk


koerakoonlane

koera pea ja inimese kehaga mütoloogiline olend (EKSS)


koerakutsikas

koera noor poeg, koera mittetäiskasvanud järglane


koerakäpp

niitudel kasvav pikkade kitsaste teravatipuliste lehtede ja tiheda purpurpunase õisikuga haruldane taim


koeralik

koerale iseloomulik v. omane, st truu, alandlik jms


koeranael

hrl karvanääpsust või naha rasunäärmest lähtuv mädapõletik


koerliblikas

õige kirev, Eestis tavaline päevaliblikas


koerus

vallatu, üleannetu, (veidi) ulakas tegu või ettevõtmine, mis pälvib hrl leebet suhtumist


koerõispuu

hrl punaste või mustade söödavate marjataoliste viljadega lehtpõõsas või madal lehtpuu


kogelema

takerdudes, sõnu korrates või otsides, ebakindlalt kõnelema


kogelmogel

maiusroog, mis on valmistatud suhkruga vahustatud (ja vanilje või muuga maitsestatud) munakollasest


kogema

elus tunda saama, millestki kogemust saama


kogemata kombel

(täiesti) juhuslikult, ilma ette plaanimata


kogemus

elus, tegevuses kogetu põhjal omandatud teadmine või oskus

teadmine või oskus, mille sa oled mingis tegevuses omandanud

mingist sinuga juhtunud sündmusest jäänud tunne

elus, tegevuses kogetu põhjal omandatud teadmine v. oskus


kogemuslik

kogemusel rajanev, kogemusi arvestav
fakte tõlgendav


kogenematu

väheste kogemustega, kogemusteta
väheste kogemustega


kogenenud

kogemusi omav, rohkete kogemustega
suurte kogemustega


koger

järvedes ja aeglase vooluga jõgedes elutsev tumeda selja ja kuldse helgiga kollakate kuni vaskpunaste külgedega kala


kogetu

see, mida on läbi elatud, kogetud
seeläbi omandatu, kogemus(ed)


kognitiivne

mentaalseid protsesse (nt taju, tähelepanu, mõtlemist) kaasav, tunnetusega seotud


kognitsioon

psüühiliste protsesside (nt taju, tähelepanu, mõtlemine) abil vaimse pildi loomine väliskeskkonnast ja iseendast, tegelikkuse kajastumine teadvuses


kogrits

noorelt punakaspruuni, vanemana mustjaspruuni, inimese aju meenutava voldilis-käärulise kübaraga mürgine, üksnes kupatatult toiduks kõlbav seen


kogu

hulk kindla eesmärgiga kogutud ning süstematiseeritud esemeid või ainestikku

hulk mingeid esemeid, mis on kogutud kindlal eesmärgil

kindla eesmärgiga kogutud ning süstematiseeritud esemete v. ainestiku hulk (EKSS)


kogu aeg

alati, igal ajal
väga tihti, pidevalt
alati, pidevalt


koguarv

üldine hulk, kellegi või millegi hulk kokku


kogudus

kristlik, kiriku ühte halduspiirkonda ja ühe vaimuliku tegevuspiirkonda kuuluvate kirikuliikmete ühendus

(laiemalt:) ühte ja samasse uskkonda kuuluvate usklike ühendus

väikseim kiriklik haldusüksus, kuhu kuuluvad teat. piirkonna usklikud


koguduslik

kogudusega seotud või sellest tulenev, kogudusele iseloomulik


kogu hingest

kogu oma olemusega, jäägitult, täielikult


kogukas

kellegi või millegi väliskuju poolest suur


kogukondlik

kogukonnale iseloomulik, sellega seostuv


kogum

teatud hulk olendeid, esemeid, aineid või nähtusi rühma või tervikuna

teatud hulk esemeid või nähtusi koos, rühmana


koguma

midagi (erinevatest kohtadest, otsides) hrl kasutamiseks või säilitamiseks ühte kohta kokku tooma või koondama

eri kohtadest midagi säilitamiseks kokku tooma

end kokku võtma, enesevalitsemist, enesekindlust tagasi saama v. end millekski ette valmistama


kogumik

eri autorite tekstidest koosnev trükiteos (nt artiklikogumik)


kogumismatk

hrl pärimuse või asjade kogumiseks ette võetud retk


kogumispunkt

koht, kuhu saab viia teatavat laadi jäätmeid vm

koht, kuhu midagi või kedagi kogutakse enne nende edasisaatmist


kogunema

(elusolendite kohta:) koonduma või kokku tulema

kui inimesed <eki-highlight>kogunevad</eki-highlight>, siis nad tulevad kuhugi kokku

(asjade, esemete, nähtuste kohta) aja jooksul korjuma, kokku kuhjuma, ladestuma


kogunemine

koosolek, konverents, miiting vm üritus, kuhu inimesed kokku tulevad


kogunemiskoht

koht, kuhu teatud isikud kogunevad, kokku tulevad


koguni

(tõstab esile järgnevat sõna või lauseosa:) vastupidi ootustele, lisaks kõigele, lausa

sõna, mida kasutatakse, et tuua esile midagi ootamatut või üllatavat

(RÕHK) rohkenduse, tugevduse, suurenduse puhul rõhutab, tõstab esile sõna, lauseosa v. järgnevat lauset (EKSS)


kogupind

hoone kõigi ruumide põrandapindala kokku (nt korteris elamispind koos kõrvalruumidega)


koguprodukt

toodangu üldmaht mingil ajavahemikul
toodangu üldmaht (EKSS)


kogur

seade millegi kogumiseks või korjamiseks


kogurpress

põllutöömasin, millega kuivanud hein või põhk kogutakse kokku ja pressitakse pallideks või rullideks


kogus

teatav hulk mingit ainet, materjali vm asja

abstraktne mõiste, millel on olemas suurus ja mida saab väljendada matemaatiliselt konstandi v. muutujaga


kogu see krempel

väheväärtuslik, kulunud kraam kogumina
vähehinnatav üritus


koguseline

mõõdetava näitajaga iseloomustatav, hrl hulga ja suurusega seostuv


kogusumma

mitme arvulise näitaja v. ka nähtuse summa, üldsumma (EKSS)


koguteos

eri autorite tekstidest koosnev trükiteos (nt artiklikogumik)

hrl representatiivne, suuremahuline eri autorite töid sisaldav kogumik


kogu täiega

täielikult, täies ulatuses, koos kõigega


koha

pikliku saleda kehaga mage- ja riimvete vääriskala


kohakaart

(pidu)lauas kohta osutav nimega kaardike


kohakuti

asendilt (täpselt) vastamisi, võrdses vastasseisus

ruumiliselt, asendilt (täpselt) vastasseisu v. vastasseisus. (EKSS)


kohakääne

(grammatikas:) kääne, mis väljendab kohaga seotud suhteid (nt sisseütlev, alaltütlev)


kohal

millestki, kellestki ülalpool, sellest kõrgemal

millestki või kellestki ülalpool, kõrgemal

(RUUM) ettenähtud paigas, kellelegi püsivamalt määratud paigas; saabunud, pärale jõudnud


kohaldama

seaduses ettenähtud karistust vm mõjutusvahendit, samuti tehtud korraldust, ettekirjutust vms konkreetsel juhul rakendama

teat. kasutamiseks sobivaks kujundama, selleks ette valmistama


kohalduma

mingi tegevuse või küsimuse reguleerimisel õiguslikuks aluseks olema


kohaletoimetamine

paki vm saadetise viimine sihtkohta, saajale


kohalik

teatud paikkonna oma, seal elav, töötav, esinev, sealt pärit vms


kohalik omavalitsus

riigist väiksem haldusüksus, kohaliku elu küsimusi korraldav kohalik võim (Eestis linn või vald)


kohalolek

mingi sündmuse juures olemine, kuskil kohapeal viibimine


kohalolija

inimene, kes osaleb mingil üritusel, on sinna kohale tulnud


kohal viibima

vahetult kuskil kohal olema, tegevus- või sündmuskohal viibima


kohandama

teatud tingimustele, olukorrale vastavaks, sobivaks muutma, millegagi kokku sobitama


kohanduma

midagi omaks võtma, teatud tingimustega või olukorraga (probleemideta) sobima hakkama, millegagi harjuma

uue olukorraga harjuma, sellega sobima hakkama


kohane

teatud olukorras, tingimustel (hästi) sobiv, (igati) kõlblik


kohanemisvõime

võime olukordadega, tingimustega sobituda, nendega toime tulla


kohanimi

geograafilise objekti (mere, jõe, mäe, asula vms) nimi (nt Aafrika, Vaikne ookean, Tallinn)


kohanäitaja

kohti kättejuhatav isik (nt kinos, kontserdil)


kohapealne

teatavas paikkonnas esinev, tegutsev vms, mitte mujalt pärit


koha pealt

teatavast küljest
mingis suhtes, mingis mõttes


kohastikku

asendilt (täpselt) vastamisi, võrdses vastasseisus


kohastumus

organismide või nende osade ehituse või talitluse kujunemine selliseks, et see tagab teatud elutingimustes parimini isendi või liigi säilimise ja populatsiooni suurenemise


kohati

(juhuslikult) mõnes kohas, mitte igal pool


kohatu

mingisse olukorda, kohta sobimatu või ebasünnis, veidralt mõjuv

mingisse olukorda sobimatu v. koguni ebasünnis


kohavaim

mingile paigale omane vaimne atmosfäär, omaduste kogum, mille moodustavad koha looduslik omapära, ajalugu, seal elanud ja elavate inimeste mõtted ja teod vms


kohavektor

alguspunktist vaadeldavasse punkti minev vektor, mis määrab selle punkti asukoha hrl koordinaatide alguspunkti suhtes


kohe

selsamal hetkel, väga lühikese aja jooksul, aega viitmata


kohendama

midagi kergelt sättima, sobivasse või paremasse seisukorda seadma


kohendus

väiksem parandus, hrl kirjalikus tekstis


koherentne

tähenduselt, mõttelt tihedalt seotud, loogiliselt, sisuliselt kokkukuuluv


kohev

suurte õhuvahedega, poore sisaldav, seetõttu kõrge, mahult suur

selline, mille osade vahel on õhku ja mis tundub seetõttu suurem või kõrgem

suurte õhuvahedega, urbne, poorne, kobe, kohe (EKSS)


kohevil

kohevas olekus
valmis kerkima, kerkimas (EKSS)


kohikukk

isaslind, kes on enne suguküpseks saamist kastreeritud


kohin

tugeva veevoolu, tuule, saju vm tekitatud tugev ja pidev ühetooniline kõlatu heli, kohisemine

tugeva veevoolu, tuule, saju vm. tekitatud pidev ühetooniline heli


kohioinas

isane lammas, kes on kohitsetud enne suguküpseks saamist


kohitsema

hrl isasolendil (loomal või inimesel) sugunäärmeid kõrvaldama või talitlusvõimetuks muutma


kohkuma

äkki hirmu tundma, kartma hakkama
järsku hirmu tundma, kartma hakkama


kohmakas

kehalise osavuseta, nurgeliste liigutustega, oma keha halvasti valitsev


kohmama

ebakindluse, häbelikkuse, ootamatuse vms tõttu midagi lühidalt, nagu muuseas ütlema

(ebakindluse, häbenemise, ootamatuse, kidakeelsuse vms. tõttu) midagi lühidalt, nagu muuseas ütlema


kohmard

kohmakas, saamatu inimene
aeglane, oskamatu v. saamatu inimene


kohmas

(hrl käte kohta:) külmast pisut kanges olekus, liigutustelt kohmakana


kohmetama

häbelikuks, ebakindlaks ja pisut segaduses olevaks muutuma teadmatusest, kuidas käituda

(häbelikku, abitut) piinlikkust tundma hakkama


kohmetu

häbelik, ebakindel ja pisut segaduses teadmatusest, kuidas käituda

(häbelikku, abitut) piinlikkust tundev või tekitav


kohmetunult

kohmetuks muutunult, ebamugavust tundes, justkui teadmata, mida öelda või kuidas käituda


kohmima

aeglaselt, pusides, vähehaaval midagi tegema või toimetama


kohmitsema

aeglaselt, nokitsedes, pusides, vähehaaval midagi tegema, toimetama v. õiendama


koht

mingi täpsem punkt või piirkond maastikul, looduses või linnaruumis (nt asukoht või toimumiskoht)


kohta kätte näitama

üleolekuga teis(t)e halvemust avalikult, tahtlikult näitama


kohtama

kellegagi (juhuslikult) kokku sattuma, kokku juhtuma


kohting

kokkulepitud kokkusaamine, hrl kurameerimise eesmärgil


kohtlema

kellegi (või millegi) suhtes teatud viisil käituma, teatud viisil ümber käima


kohtualune

isik, kellele on tõendite alusel esitatud kohtulik süüdistus

tsiviilprotsessis pool, kelle vastu on esitatud hagi.


kohtuarstiteadus

meditsiini haru, mis hõlmab eeluurimisel või kohtus tekkinud meditsiini- ja bioloogiaküsimuste uurimist ja ekspertiisi


kohtuasi

kohtule menetleda antud juhtum, mis on õigusega reguleeritav (EKSS)


kohtuasutus

kohtuvõimu ja õiguskaitset teostav riigiasutus (nt riigikohus, maakohtud, ringkonnakohtud)


kohtuhärra

(vanamoelises või iroonilises kõnepruugis:) kohtunik


kohtukorraldus

kohtusüsteemi korraldus, selle üldine struktuur; seda reguleeriv õigusnormide kogu (EKSS)


kohtukull

tsaariaegse kohtu laual paiknenud ese: kolmetahuline püstprisma, mille tipus on riigivapp (kahepäine kroonitud kotkas) ja tahkudel kohtuistungil käitumise eeskirjad


kohtulahend

kohtumenetluse tulemusena tehtav otsus, mis asja sisuliselt lahendab

kohtumenetluse tulemusena tehtav, asja sisuliselt lahendav otsus (EKSS)


kohtulugu

(kohtus asja uurimise ja arutamise, kohtuprotsessi kohta)


kohtuma

kellegagi ettekavatsetult (vahel ka juhuslikult) kokku saama

kellegagi kokku saama (nii et olete varem kokku leppinud või juhuslikult)

kellegagi (v. millegagi) kokku sattuma v. ettekavatsetult kokku saama


kohtumaja

hoone, kus asub kohus (kohtusaalid) (EKSS)


kohtumeditsiin

eeluurimisel v. kohtus tekkinud meditsiini- ja bioloogiaküsimuste uurimist ja ekspertiisi hõlmav meditsiiniharu


kohtumees

kohtunik (hrl endisaegse vallakohtu liikme kohta)


kohtumine

kokkusaamine (nt nõupidamine, koosolek)
inimeste grupp, kes on ühes kohas


kohtumiseni

lahkumisel öeldav sõna (kui eeldatakse, et kohtutakse jälle)

sõna, mida sa ütled, kui lahkud kellestki ja eeldad, et te kohtute jälle


kohtumõistja

millelegi hinnangu andja, kellegi üle otsustaja


kohtumõistmine

õigusemõistmine kohtu või sellekohase isiku poolt (EKSS)


kohtunik

kohtuasju arutav ja otsustav, õiguse mõistmise pädevusega ametiisik kohtuasutustes

inimene, kes otsustab kohtus, kas ja kuidas kedagi karistada

kohtuasju arutav ja otsustav ametiisik kohtuorganeis


kohtunikekogu

võistlusel tegutsev kohtunike kollektiiv


kohtuorgan

kohtuvõimu ja õiguskaitset teostav riigiasutus (nt riigikohus, maakohtud, ringkonnakohtud)


kohtuotsus

tõendite uurimise ja kohtuasja arutamise tulemusena kohtu poolt tehtud otsus

kohtu tehtud otsus (näiteks selle kohta, kas keegi on süüdi või mitte)


kohtupeegel

tsaariaegse kohtu laual paiknenud ese: kolmetahuline püstprisma, mille tipus on riigivapp (kahepäine kroonitud kotkas) ja tahkudel kohtuistungil käitumise eeskirjad


kohtupink

kohtualuste jaoks määratud pink (sageli sümboliseerib üldse kohtu alla sattumist v kohtu all olemist) (EKSS)


kohtupretsedent

kohtu mingi varasem otsus, mida edaspidi sarnaste asjade lahendamisel arvestatakse


kohtuprotsess

tegevus kohtus, mille käigus otsustatakse, kas keegi on süüdi või mitte


kohtutee

(kohtus asja uurimise ja arutamise, kohtuprotsessi kohta)