himustama

midagi väga tahtma, tungivalt, kirglikult soovima


himutsema

himu tundma; seda tunnet väljendama (EKSS)


hind

kauba väärtuse rahaline väljendus, rahasumma või mingi muu materiaalne väärtus, mis millegi ostmisel vastu antakse või mida millegi müümisel nõutakse

raha, mis tuleb kauba või teenuse eest maksta, et seda endale saada


hindama

millegi rahalist väärtust, suurust, hulka, vanust vms (umbkaudselt või mingite ettenähtud võtete alusel) (kindlaks) määrama

hinda v. rahalist väärtust, samuti millegi suurust, hulka, vanust vms. (umbkaudselt v. mingite ettenähtud võtete alusel) kindlaks määrama


hindamatu

nii väärtuslik või tähtis, et selle väärtust on võimatu kindlaks määrata

väga väärtuslik v. tähtis, selline, mille tähtsust, väärtust on võimatu ülehinnata


hindamiskomisjon

hrl projektide, taotluste vms hindamiseks moodustatud komisjon


hindepall

soorituse või saavutuse hindamise ühik (nt eksamil, konkursil)


hindu

India usundi hinduismi järgija
hinduismi pooldaja


Hindustan

poolsaar Lõuna-Aasias, millel asub India riik ning osa Bangladeshist ja Pakistanist

laiemas mõttes piirkond Lõuna-Aasias, mis hõlmab ka teised piirnevad riigid


hing

vaimne ja surematu alge, mis eksisteerib koos füüsilise kehaga, moodustades terviku

inimese vaimne osa, mis mõne usu järgi eksisteerib edasi ka pärast inimese surma

millelegi elutule tema iseloomulikku ilmet andvast eripärast


hingama

(kõrgemate loomade, eriti inimese kohta:) õhku kopsudesse tõmbama ja sealt eemaldama

nina või suu kaudu õhku kopsudesse sisse tõmbama ja kopsudest välja laskma


hingamisava

(putukatel, ämblikel jt lülijalgsetel:) torukujuliste hingamiselundite või kopsude ava


hingamiselund

elund, mille kaudu toimub organismi ja väliskeskkonna gaasivahetus (nt kopsud, trahheed, lõpused)


hingamispeetus

hingamise ajutine katkestus (nt une ajal)


hingamispäev

Piibli järgi: nädalapäev puhkamiseks ja Jumalale pühendumiseks

mittereligioosses kontekstis: puhkepäev, pühapäev


hingatama

(hingamisraskuste vm korral:) kopse õhuga varustama


hinge alla panema

(joomise või söömise, sagedamini alkoholijoomise kohta)


hingearst

hingehädades aitaja (hrl psühholoogi, psühhiaatri, pastori kohta)


hingedeaeg

eesti rahvausundis surnute mälestamisele pühendatud aeg, hrl oktoobris kuni novembri alguseni (mihkli- ja mardipäeva vahel)

eesti rahvausundis surnute mälestamisele pühendatud aeg (hrl. mihkli- ja mardipäeva vahel)


hingedekuu

aasta 11. kuu, põhjapoolkeral kolmas sügiskuu


hingederevisjon

maksualuse elanikkonna loendus Venemaal 18.–19. sajandil


hingeelu

inimese sisemaailm ja selle avaldused (nt mõni psüühiline seisund, omadus)


hingeeluline

inimese sisemaailma puutuv, sellega seotud või sellele omane


hingehoid

ligimesearmastusest lähtuv religioosne nõustamine kriisi puhul


hingeke

(noor, õrn) elusolend, hingeline, hrl inimene


hingekiri

Venemaal 18.–19. sajandil elanike (täpsemalt revisjonihingede) nimekiri, mis koostati mõisate, valdade vm kaupa


hingekosutus

sisemise, hingelise rahulduse pakkumine
seda pakkuv nähtus, asi


hinge kuradile müüma

end millegi (halva) küüsi, meelevalda andma


hingeldustõbi

hingeldushoogudega või öiste õhupuudushoogudega iseloomustuv haigus


hingeliigutus

hrl lühiaegne tugev tundepuhang, heldimus või härdus


hingeline

inimese sisemaailmaga seotud, selles avalduv v. sellest johtuv


hingelähedane

kellegi hingelaadile vastav, hästi sobiv, eriti vastuvõetav


hingemaa

maatükk, mis Tsaari-Venemaal anti revisjonikirjas seisnud talupoja kasutusse


hinge matma

tugeva tunde vms psüühilise mõju all olema


hingemattev

hingamist raskendav või psüühiliselt tugevalt mõjuv, selline, et hing jääb kinni


hinge pahupidi pöörama

kellelegi midagi sisimas hoitut, vaevavat, rõhuvat ära rääkima, (kõike) pihtima


hinge pihta käima

valusalt, solvavalt või häirivalt mõjuma, kedagi pahandama või häirima


hingepiin

tugev hingeline kannatus, millegi ränk läbielamine


hinge puistama

kellelegi oma muresid, hädasid ära rääkima, midagi pihtima


hingepõhjast

sügavalt (sisimast)
(üli)väga, kogu hingest


hingerahu

rahulik olemine, erutavate või piinavate mõtete, tundmuste vms puudumine

erutavate v. piinavate mõtete, tundmuste vms. puudumine


hinge seest sööma

lõplikult kelleltki või milleltki (elu)jõudu, toimimisvõimet ära võtma


hingeseisund

inimese tunded ja tundmused, tema tundeline, hingeline olek teatud ajahetkel


hinge sisse puhuma

hoogu andma, midagi käima, liikuma või tegutsema panema


hingest

(hrl kahetsust väljendavalt:) eales, vähegi


hingestama

loodusele või elutule asjale hinge, elutegevust omistama

hingeliseks, tundeküllaseks v. elava(ma)ks, erksa(ma)ks muutma


hingestatud

tundeküllane, tundeid väljendav, elamusi pakkuv


hingesugulus

eri isikute sisemaailma või vaimulaadi, ka kalduvuste ja harjumuste sarnasus


hingeteadlane

(vanamoeliselt või naljatlevalt psühholoogi kohta)


hingeteadus

teadus, mis uurib psüühika olemust, avaldumise vorme ja mõjutamise viise

teadus, mis uurib mõtteid ja tundeid ning seda, kuidas need käitumist mõjutavad


hingetoit

(kirjanduse, kunsti, usuelu vm kohta, mis pakub midagi inimese hingele)


hingetoru

kõrile järgnev hingamisteede torujas elastne osa


hingetu

(hinge rindu kinnijäämisest:) väheseks ajaks hingamisvõimetu


hinge tõmbama

väsitavast tööst või tegevusest puhkama, jõudu koguma


hingetõmbus

ühekordne sissehingamine (või väljahingamine)


hingeõhk

väljahingatav või -hingatud õhk
väljahingatud õhk


hingeõndsus

(ristiusus:) Jumala õnnistus, hinge õndsaks saamine ja heaolu teises ilmas


hingeõnnistus

hinge õndsaks saamine ja heaolu teises maailmas


hing niidiga kaelas

hing on rinnus kinni, jõud on otsas (suurest ponnistusest)


hingusele minema

(millegi eluta kohta:) tegutsemast, olemast, toimimast lõplikult lakkama


hiniin

kiinapuu koorest saadav või sünteetiliselt valmistatav valge mõru kristalne raviaine (kasutatakse nt malaaria puhul)

kiinapuu koorest saadav v. sünteetiliselt valmistatav valge mõru kristalne raviaine (kasut. näit.malaaria puhul)


hinnaalandus

see, kui mingeid tooteid müüakse nende tavalisest hinnast odavamalt


hinnaline

palju raha maksev, kõrge hinnaga
selline, mis maksab palju


hinnang

hindav arvamus, tähelepanekutel, vaatlustel või ka statistikal põhinev otsustus millegi või kellegi kohta

arvamus või ametlik otsus millegi väärtuse, kvaliteedi, vajalikkuse või muu kohta

hindav arvamus, tähelepanekutel, vaatlustel v. statistikal põhinev otsustus millegi v. kellegi kohta


hinnanguline

nii iseloomustatakse inimest, kes annab tihti hinnanguid (nii positiivseid kui negatiivseid)


hinnapakkumine

ettepanek teatud rahasumma eest midagi osta või müüa

vastava ettepanekuna esitatav summa või hind


hinnaralli

(kiiresti muutuvate, hrl tõusvate hindade kohta)


hinnasoodustus

määr, mille võrra kauba hind on tavalisest soodsam (nt püsiklientidele, teatud perioodil)


hinnatud

kõrge väärtusega, (oma valdkonnas) väga hea


hinnatundlik

(inimese kohta:) selline, kel on vähe raha ja kelle jaoks kauba hind on oluline

(kauba kohta:) selline, mille soetamist mõjutab hind tugevasti


hinne

kellegi teadmistele, oskustele, võimetele, töötulemustele antud hinnang, mida väljendatakse numbrites, tähtedes, punktides vm hindamisühikutes

number või täht, mis näitab õpilase töö taset

kellegi teadmiste, oskuste, võimete, töötulemuste hinnang, mida väljendatakse pallides, punktides vm. hindamisühikutes (EKSS)


hipi

1960. aastatel lääneriikides tarbimisühiskonna ideaalides pettunud noor, kelle mässumeelsus avaldus üldkehtivate kõlblus- ja käitumisnormide eiramises, eripärases rõivastuses ja vabaarmastuse kultuses

stiihilisest noorteliikumisest osavõtja; hipikultuuri esindaja


hipokampus

üks kahest ajukoore osast, mis reguleerib kuulmist ja mälu


hipoteraapia

ravimine hobustega tegelemise ja selle rahustava mõju kaudu inimese psüühikale, psühhoteraapia harusid


hippokampus

limbilise süsteemi struktuur, mis mängib suurt rolli pikaajalise mälu moodustumises


hirm

erutusseisund, mida põhjustab selgesti tajutav oht, suur kartus

halb tunne, mis sul tekib, kui sa tajud mingit ohtu


hirmkallis

väga palju raha maksev, äärmiselt kallis


hirmkõva

(võistluse, vastupanu vms ühenduses:) murdumatu, vankumatu, väga vastupidav


hirmuhoog

järsku tekkinud lühiajaline tugev hirmutunne


hirmujudin

hirmutunne ja ärevus, sellega seotud värin kehas


hirmujutt

hirmu tekitav, hirmutav jutt
ametlik mõiste


hirmuma

hirmu tundma, kartma hakkama
hirmu tundma


hirmutama

kedagi kartma panema, kelleski hirmu tekitama

hirmu tekitades, ähvardades kedagi midagi tegema panema


hirmuvalitsus

vägivallale ja hirmule tuginev valitsus
türanniseerimine


hirmuäratav

hirmu, kartust tekitav või sisendav, kohkuma panev


hirnatama

(hobuse kohta:) äkki lühidalt hirnuma
äkki lühidalt hirnuma


hirnatus

hobuse tavaline häälitsus, (lühike) hirnumine


hirsaed

teibapaaride vahele kaldu asetatud roigastest tara


hirvsiga

Indoneesia saartel elutsev kõrgete jalgade ja ülipikkade kihvadega siga


hisp

romaani keel, mida kõneldakse Hispaanias ja Ladina-Ameerikas


hispaanialik

Hispaaniale, hispaanlastele või hispaania keelele omane


hispaanlane

Hispaania põhirahva liige
Hispaania kodanik või elanik
Hispaania päritolu inimene
Hispaania elanik


Hispaniola

saar Lääne-India saarestikus, jagatud Haiti Vabariigi ja Dominikaani Vabariigi vahel


histoloogia

teadus inim- ja loomorganismide kudedest


histooria

ühiskonna, rahva vm minevikus toimunud järjestikused sündmused tervikuna


historism

nähtuste käsitlemine nende arenemises, seoses konkreetsete ajalooliste tingimustega (EKSS)


historitsism

ajalooliste arhitektuuri- ja tarbekunstistiilide matkimine (eriti 19. sajandi II poolel)

XIX sajandi keskel ja teisel poolel valitsenud suundumus ehituskunstis, milles jäljendati ajalooliste arhitektuuristiilide vorme, sh tihti stiile omavahel segades


hitlerism

fašistlik diktatuur Saksamaal (1933–1945), mille eesotsas oli Hitler


hitlerlik

Hitleri juhitud Saksamaa fašistliku diktatuuriga (1933–1945) seotud


hitt

väga menukas laul, film, teatrietendus vms teos


HIV

aidsi tekitav viirus
viirus, mis põhjustab AIDS-i


hj

mittesüsteemne võimsusühik 735,5 vatti (W), USA-s ja Suurbritannias 746,5 vatti (W)


hm

väljendab järelemõtlemist, nentimist, imestust, meelepaha, nõutust vms


hmjaa

väljendab järelemõtlemist, kaalutlemist või nõutust


h-moll

minoorhelistik, mille esimene aste on si


hn

Hiina-Tiibeti keelkonda kuuluv keel, mida räägitakse peamiselt Hiinas, Singapuris, Malaisias, Indoneesias


Ho

pehme hõbevalge metall, omadustelt haruldane muldmetall (lantanoid), keemiline element järjenumbriga 67


hoatsiin

Amasoonia vihmametsades elutsev lind, kellel on kuklas pikk hõre suletutt


hobi

tegevus, mis on tegijale meelepärane, mille suhtes ta tunneb püsivat kiindumust ja millega ta jätkuvalt tegeleb

tegevus, millega sulle väljaspool tööd meeldib tegeleda


hobukastan

sõrmetaoliste lehtedega ja ogalise kesta sees asuvate ümarate pruunide viljadega puu, Eestis pargipuu

suurte lehtedega puu, mille otsas kasvavad pruunid ümmargused viljad


hobune

suur koduloom, kes hirnub, kelle seljas ratsutatakse ning keda kasutatakse veoloomana

suur loom, kelle seljas inimesed sõidavad ja kes suudab raskeid asju vedada

neljajalgne polsterdatud hüppe- ja hooglemisriist


hobuniiduk

hobus(t)ega veetav niidumasin (endisajal)


hoburaudtee

endisaegne tänava- või käitisesisene raudtee, mille puhul veojõuna kasutati hobust


hobureha

hobusega veetav pulkadega põllutööriist heina riisumiseks, vaalutamiseks või kaarutamiseks


hobuseaasta

(Hiina astroloogias:) aasta, mida mõjutab hobuse märk


hobuseparisnik

hobustega sahkerdaja, hobustega hangeldaja endisajal


hobusepiim

märalt saadav piim (toiduainena mõnedel rahvastel)


hobusepäev

hobuse ja sellega töötava inimese tööpäev


hobuserakmed

hobuse rakendamisel veoki ette kasutatavad vahendid (nt look, rakmed)


hobuserauanael

hobuse rautamisel kasutatav erikujuline nael


hobusetall

hobuste pidamiseks mõeldud hoone või selle osa


hobusetekk

tekk, mis pannakse hobusele külmakaitseks peale

soe kate, mis pannakse hobusele selga hobuse soojustamiseks või kaitseks vihma, lume, tuule ja muude ilmastikutingimuste eest


hobuste Aafrika katk

hobustel ja teistel kabjalistel esinev äge mittenakkav viirushaigus, mida levitavad verdimevad putukad


hobuteraapia

ravimine hobustega tegelemise ja selle rahustava mõju kaudu inimese psüühikale, psühhoteraapia harusid


hobutramm

hobuse (või hobuste) veetav vagun, mis liikus rööbastel, hoburaudteevagun


hobuvedu

kauba vm vedu hobuste abil
vedu hobuste abil, hobutransport


hodomeeter

mõõteriist liiklusvahendi läbitud tee pikkuse määramiseks, läbisõidetud kilomeetrite arvesti


hoiak

kellegi suhtumine millessegi, arvamus millegi kohta

see, kuidas sa kellessegi või millessegi suhtud

keerukas vaimne orientatsioon, mis hõlmab uskumusi ja tundeid ja väärtushinnanguid ning kalduvust käituda teatud viisil


hoiatama

võimalikele halbadele tagajärgedele või hädaohule tähelepanu juhtima

kui sa kedagi <eki-highlight>hoiatad</eki-highlight>, siis sa ütled või näitad talle, et keegi või miski on ohtlik

halbadele tagajärgedele tähelepanu juhtides midagi soovitama


hoiatav

ettevaatusele manitsev, millelegi ohtlikule, kahjulikule vms tähelepanu juhtiv


hoiatus

märkus, mis juhib tähelepanu võimalikele halbadele tagajärgedele või ohtudele

võimaliku ohu eest hoiatav nõuanne, teade või asjaolu


hoiatushüüd

ohu eest hoiatav hüüatus või mingi muu häälitsus (nt lindude puhul)


hoiatuslask

hoiatuseks tehtav lask, mis juhib tähelepanu, et kellegi vastu kavatsetakse kasutada tulirelva


hoiatusmärk

märk või tähis, mis juhib tähelepanu võimalikele halbadele tagajärgedele või hädaohule (nt raudtee ülesõidukohast teavitav liiklusmärk)


hoid

viis, kuidas midagi mingis asendis hoitakse (hrl mingi aja jooksul)


hoidik

ese või riist millegi hoidmiseks teataval kohal või teatavas asendis

riist millegi hoidmiseks teataval kohal v. teatavas asendis


hoidja

inimene, kes hoolitseb väikeste laste eest, kui nende vanemaid pole kodus

inimene, kelle töö on laste eest hoolitseda, kui vanemaid kodus pole


hoidku küll

üleolevat, imestavat suhtumist väljendav ütlus


hoidla

hoone või ruum, ka rajatis millegi hoidmiseks või kestvaks säilitamiseks

hoone v. ruum, ka rajatis millegi hoidmiseks, kestvaks säilitamiseks


hoidlik

raha ja muu kulutamises arvestav, mitte üleliia kulutusi tegev


hoidma

millestki või kellestki kinni pidama, seda haardesse jätma, haardest mitte vabastama

kui sa midagi või kedagi (näiteks käes) hoiad, siis sa ei lase sellel kukkuda, ei lase seda lahti

midagi v. kedagi teat. olukorras, seisundis olla laskma v. olema sundima, teda sellesse jätma


hoiduma

ebasoovitavat või ohtlikku olukorda vältida püüdma

millegi tegemist vältima, et mitte sattuda ebameeldivasse või ohtlikku olukorda


hoiuarve

pangakonto raha hoiustamiseks (kust raha väljavõtmiseks on vaja esitada pangale vastav nõudmine)


hoiuintress

panga poolt hoiustajale hoiuselt makstav tasu


hoiukonto

pangakonto, millel oleva hoiuse pealt makstase kasvikut ehk intressi ja kust raa väljavõtmiseks on vaja esitada pangale vastav nõudmine


hoiu-laenuühistu

tulundusühistu finantstehingute (nt hoiustamine, laenamine) tegemiseks


hoiuraamat

(varemalt:) hoiustajale antud raamatuke, kuhu kanti sisse nii hoiule antud kui hoiult võetud rahasummad

hoiustajale antav raamatuke, kuhu kantakse sisse nii hoiule antud kui hoiult võetud rahasummad


hoiuruum

koht või ruum millegi hoidmiseks või säilitamiseks


hoius

panka hoiule antud rahasumma või väärtpaberid


hoiustaja

isik, asutus, organisatsioon või ettevõte, kellel on pangas hoius


hoiustama

järelevalve alla hoiule andma või hoidu panema (nt raha, mööblit, toiduaineid)

hoiule andma, hoidu panema (näit. raha, väärtesemeid, autot) (EKSS)


hoki

jääväljakul uiskudel mängitav sportmäng, kus eesmärgiks on litri löömine vastasmeeskonna väravasse

sportlik mäng uiskudel, kus üks võistkond püüab jää peal väikest kummist eset teise võistkonna väravasse lüüa

mäng, mida mängitakse jää peal; mõlemas võistkonnas on 6 liiget, kes püüavad spetsiaalse kepiga litrit väravasse lüüa


hokimees

isik, kes mängib hokit
hokimeeskonna liige


holding-firma

ettevõte, mis on teises ettevõttes (või teistes ettevõtetes) osanik või aktsionär ning omab seal häälteenamust või valitsevat mõju


holistiline

(teoorias, mõtlemises:) selline, mis peab terviklikkuse ja/või kooskõla mõistmist olulisemaks kui üksikosi või nende summat


holl

germaani keel, mida kõneldakse Hollandis, Belgias, Surinames ja mõnes Aafrika piirkonnas


Hollandi tuulik

tuulik, millel pööratakse tuulde ainult pea


hollandlane

Hollandi põhirahva liige
Hollandi kodanik või elanik
Hollandi päritolu inimene
Hollandi elanik


holmium

pehme hõbevalge metall, omadustelt haruldane muldmetall (lantanoid), keemiline element järjenumbriga 67


holon

(holistlikus hierarhias:) tervikusse kuuluv osa, terviklikku süsteemi moodustav osa


homaar

kaljustes rannikumeredes elutsev ebasümmeetriliste sõrgadega suur vähk


homeeriline

(hrl naeru vm tundeväljenduse kohta:) kestev, ehe, südame põhjast tulev


hominiidid

imetajate sugukond, kuhu kuuluvad orangutanid, gorillad, šimpansid ja inimesed


homme

homne päev
lähem tulevik
(AEG) lähemas tulevikus


hommepäev

kohe homme, otsekohe
(AEG) tänasele järgnev päev


hommik

(hrl liitsõna järelosana) hommikupoolikul toimuv etendus, kontsert, ettekanne vms (EKSS)


hommikueine

toit, mida süüakse hommikul
selle söömine, vastav toidukord
toit, mida süüakse hommikul
selle toidu söömine


hommikuhelbed

hommikueineks söödavad maisi-, nisu-, kaera- vm helbed


hommikuhämar

hommikune hämar aeg enne päevavalguse saabumist


hommikulaud

toit, mida süüakse hommikul
selle söömine, vastav toidukord
toit, mida süüakse hommikul
selle toidu söömine
hommikusöögiks kaetud laud (EKSS)


hommikumaa

maailma osa, mis hõlmab eriti Lähis-Ida, Põhja-Aafrikat ja Kesk-Aasiat


hommikumaine

idamaadest, hrl Lähis- ja Kaug-Idast ja Kesk-Aasiast pärinev, sealsele kultuurile omane


hommikune

hommikul esinev, toimuv vms
hommikul toimuv või tehtav


hommikupoolikuti

hommikupoolikutel, hommikusel ajal (kuni lõunani)

ajaline väljend: kõigil neil aegadel, kui varahommik on lõppenud ja lõuna pole veel alanud.


hommikupoolne

ajaliselt hommikule lähemal olev, päeva hommikust poolt hõlmav


hommikusöök

eine, mida süüakse hommikuti v. peale ärkamist


hommikuvõimlemine

võimlemine hommikul vahetult pärast ärkamist (EKSS)


homo

inimene, kes tunneb seksuaalset ja emotsionaalset tõmmet samast soost inimese vastu


homoaktivist

aktiivne homoseksuaalide õiguste eest võitleja


homobaar

baar, mida külastab palju homoseksuaale ja mis on homode kokkusaamispaik


homofoobia

umbusaldav või vaenulik hoiak homoseksuaalsuse ja homoseksuaalide suhtes


homogeenne

(koostiselt, omadustelt, tekkelt) ühesugune, ühtlane


homogeniseerima

koostiselt ühtlaselt jaotunuks tegema
homogeenseks  ehk ühtlaseks tegema


homoseksuaalne

samast soost inimese vastu seksuaalset ja emotsionaalset tõmmet tundev


homoseksuaalsus

seksuaalne ja emotsionaalne tõmme samast soost inimese vastu


homoseksualism

suguiha sama sugupoole suhtes, omasooiharus; suguline vahekord samast soost isikuga


homunkulus

kunstlikult loodud inimene
kujult inimest meenutav robot
väike väljamõeldud mehike


honorar

teadus-, kirjandus- ja kunstiteoste väljaandmise ja kasutamise puhul autorile makstav (lepinguline) tasu

tasu, mida makstakse näiteks kirjanikule, kunstnikule või teadlasele tema teose ilmumise või kasutamise eest

vabakutselise arsti, advokaadi jt. tasu (EKSS)


Honshū

Jaapani suurim ja keskne saar Hokkaidō ja Kyūshū vahel


hooaeg

aastast aastasse korduv ajalõik, mil tegeldakse mingi kindla tegevuse või spordialaga, levib mingi moevool vms

teatud aeg aastas, mil tegeletakse näiteks mingi kindla töö, spordiala või kunstiga

aastast aastasse korduv ajalõik, mil tegeldakse mingi kindla tööga, spordialaga, kunstiga vms.


hooajaline

aastast aastasse korduva ajalõiguga seotud, teataval aastaajal või hooajal esinev, toimuv või tegutsev

hooajuti esinev v. tegutsev; hooajaga v. hooaegadega seotud. (EKSS)


hooajaõpe

sügis-, jõulu- vms temaatikaga seotud õpe


hoob

mõjur, mis ergutab kellegi või millegi tegevust, paneb kedagi või midagi tegutsema, toimima


hoog

keha liikumisel tekkiv energia, kineetiline energia

füsioloogiliste ja psüühiliste nähtuste kohta


hoogne

intensiivsuse, tõhususe ja kiirusega tehtav või toimuv


hoogu koguma

algusjärgus olles suuremaks paisuma, tasapisi täit eesmärki saavutama hakkama


hoogustama

intensiivse(ma)ks, tõhusa(ma)ks ja kiire(ma)ks tegema

hoogsa(ma)ks tegema, hoogsa(ma)ks muutma


hoogustuma

intensiivse(ma)ks, tõhusa(ma)ks ja kiire(ma)ks muutuma


hookuspookus

(tsirkuses vm meelelahutuses:) meelepetteil põhinevad või käteosavusega saavutatud trikid


hool

hoolitsev suhtumine, kellegi kasvamise või arenemisega tegelemine, vajaduste rahuldamine

hoolitsemine, kellegi või millegi vajaduste rahuldamine

(hrl. komitatiivis) inimese iseloomujoon


hoolega

kui sa teed midagi <eki-highlight>hoolega</eki-highlight>, siis sa teed seda tähelepanelikult või korralikult


hoolas

oma tööd püüdlikult, kohusetundlikult tegev, oma tegemistes tähelepanelikult täpne ja korralik

nii iseloomustatakse inimest, kes on oma tööd hoolega tegev, oma ülesannetesse kohusetundlikult suhtuv


hoolaud

vetruva või painduva pinnaga seadeldis, mis tugevdab hüppaja äratõuget (võimlemises ja vettehüpetes)

seadeldis tõukejõu suurendamiseks vettehüpetes ja võimlemises (EKSS)


hooldaja

inimene, kelle kohustus või töö on kellegi eest hoolitseda


hooldama

millegi või kellegi eest pidevalt sihipäraselt hoolitsema, midagi või kedagi korras hoidma

kellegi või millegi eest hoolitsema, midagi korras hoidma

millegi v. kellegi eest pidevalt sihipäraselt (sageli vastavaid töövõtteid v. -operatsioone kasutades) hoolitsema, midagi v. kedagi korras hoidma


hoolde

ülesandeks, asjaajamiseks, toimetamiseks, teha


hooldekodu

vanurite ja puuetega isikute elamis-, hooldamis- ja rehabilitatsiooniasutus

vanurite ja invaliidide hooldusasutus (EKSS)


hooldemeeskond

(hrl suusatamises, rallisõidus:) sportlast toetav ja abistav töörühm


hooldetiim

sportlast toetav ja abistav töörühm, eriti suusatamises ja rallisõidus (EKSS)


hooldus

millegi korras hoidmine, millegi eest hoolitsemine


hooldusalune

selline, keda või mida hooldatakse, hooldatav


hooldusasutus

asutus abivajavate inimeste abistamiseks ja neile vajalike teenuste osutamiseks (nt hooldekodu, päevakeskus)


hooldushaigla

haigla hooldusravi vajavatele patsientidele (EKSS)


hooldusjaam

masinate, varustuse vm hooldamisega tegelev asutus


hoolduspere

perekond, kus kasvatatakse orbu või vanemliku hoolitsuseta jäänud last (ilma teda lapsendamata)


hooldusravi

hooldus ja põetus krooniliste haiguste ja puuete korral, kui inimene ei tule iseseisvalt toime


hooldustöötaja

hoolekande- ja tervishoiutöötaja, kes hoolitseb abivajaja füüsiliste, sotsiaalsete ja psüühiliste vajaduste rahuldamise eest ning juhendab ja toetab teda olukorras, kus abivajaja ise toime ei tule


hooldusõde

töötaja, kes hooldab ja põetab patsiente


hoolealune

kellegi hoole, juhatuse või eestkoste all olija

keegi, kes vajab hooldust, on kellegi hoole all


hoolekandeasutus

riiklik v. omavalitsuslik hooldusorgan v. -asutus


hoolekandja

kellegi eest hoolitsev, vastutav inimene


hoolekanne

sotsiaalteenuste, sotsiaaltoetuste, vältimatu sotsiaalabi ja muu abi osutamise või määramisega seotud toimingute süsteem

tegevus, mis aitab puuetega inimeste elamistingimusi parandada


hooleks

ülesandeks, asjaajamiseks, toimetamiseks, teha


hooletu

lohakavõitu, midagi tähelepanematult tegev, mittepüüdlik

nii iseloomustatakse inimest, kes ei muretse millegi pärast ega kahtle milleski


hooletusviga

kirjaviga, mis on tehtud kogemata, tähelepanematusest, mitte oskamatusest


hoolikas

oma tööd püüdlikult, kohusetundlikult tegev, oma tegemistes tähelepanelikult täpne ja korralik


hoolima

midagi või kedagi arvesse võtma, millelegi või kellelegi tähelepanu pöörama

midagi arvestama, millelegi tähelepanu pöörama


hoolimata

millelegi vastupidi, midagi trotsides, millelegi mitte tähelepanu pöörates


hoolimatu

mitte kellestki ega millestki hooliv, mitte midagi ega kedagi arvesse võttev või kõige suhtes ükskõikne


hoolimatult

mitte kellestki ega millestki hoolides, ilma vastutustundeta

mitte kellestki ega millestki hoolides. (EKSS)


hoolitsema

kedagi hoolikalt hoidma, teda kaitsma ja valvama, et midagi paha ei juhtuks

kellegi v. millegi vajadusi rahuldama, kedagi hoolega ümbritsema


hoolitsev

selline, kes kannab teiste eest hoolt, on valmis abistama

nii iseloomustatakse inimest, kes on oma tegudega teiste suhtes tähelepanelik ja vastutulelik


hoolitsus

hoolitsev suhtumine, kellegi kasvamise või arenemisega tegelemine, vajaduste rahuldamine

hoolitsemine, kellegi või millegi vajaduste rahuldamine


hooliv

teistega arvestav, teisi märkav, mitte ükskõikne

nii iseloomustatakse inimest, kes suhtub teistesse tähelepanelikult ja arvestab teistega


hoolivus

teistega arvestav, hooliv ja tähelepanelik suhtumine


hoolon

(holistlikus hierarhias:) tervikusse kuuluv osa, terviklikku süsteemi moodustav osa


hoomama

meeltega, eriti nägemismeelega tajuma
(meeltega, eriti nägemismeelega)


hoomamatu

selline, mis pole selgesti tajutav, märgatav või arusaadav


hoone

põline magamisaida nimetus varasematel aegadel


hooneregister

hoonete (ja kinnistute) põhiandmeid sisaldav ametlik andmete kogum

register, mis sisaldab infot hoonete kohta


hoop

tugev löök (millegi või kellegi pihta löömisel või kakluses)


hoopis

(rõhutab mitmest võimalusest ühte, hrl ootuste mõttes vastandlikku)


hooplema

millestki uhkeldades rääkima, ennast sel viisil tähtsaks tegema või tähelepanu püüdma


hoor

prostituut, lõbunaine
paheliste elukommetega, liiderlik naine


hoorajääger

(naistemaia mehe, naistevõrgutaja kohta)


hoorama

liiderdama, mitmeid seksuaalsuhteid harrastama


hooramari

niiskemates metsades ja niitudel kasvav nelja suure lehe ja mustjassinise väga mürgise marjaga rohttaim


hoorapoeg

(sõimusõna ebameeldiva, vastikuks peetava inimese kohta)


hooti

vahelduvate (lühiajaliste) puhangutena
(lühiajaliste) hoogudena, puhangutena


hoov

tara, müüri või hoonetega ümbritsetud ala

ala väljaspool hoonet, mis on piiratud näiteks teiste hoonete, müüri või aiaga

tara, müüri v. hoonetega piiratud õu, hrl. linnas v. alevis


hoovama

(lõhna, soojuse, valguse, heli vms kohta:) puhanguga, hooga, lainetena levima või erituma


hoovihm

lühiajaline, hrl tugev vihm, mis hõlmab väikest maa-ala


hoovimaja

hrl teise majaga ühel krundil asuv väiksem maja, mis paikneb hoovis


hoovi tõmbama

kedagi enda huvides ära kasutama, tüssates meelitama


hoovkond

valitseva monarhi või suurfeodaali ameti- ja aukandjaist ning teenijaskonnast koosnev kaaskond


hoovõtt

hüppeks, viskeks, heiteks, õhkutõusuks vms valmistumine, nt keha liigutades, joostes, sõitu kiirendades


hops

annab edasi kerget, kärmet liigutust, hoogsat tegutsemist


hord

türgi ja mongoli rändrahvaste sõjalis-administratiivne ühendus (EKSS)


horisont

näiv piirjoon maa- või merepinna ja taeva vahel

loodust kujutava lavapildi korral lavaruumi piiramiseks kasutatav taevast, atmosfääri kujutav taust, lavataevas (EKSS)


horisontaal

otse vasakult paremale või paremalt vasakule, maa vm pinnaga rööbiti kulgev joon


horisontaalasend

maa vm pinnaga rööbiti olev, rõhtne asend


horisontaallend

õhusõiduki ühtlane sirgjooneline lend ühel ja samal kõrgusel


horisontaalne

maaga, horisondiga vm pinnaga rööbiti asetsev või kulgev, Maa raskusjõuga risti asetsev


horisontaalsirge

sirge, mis on mingi tasandiga paralleelne

sirge, mis joonisel kulgeb vasakult paremale


horisontaaltelg

maa vm pinnaga rööbiti, millegi keskel rõhtsalt kulgev (mõtteline) sirgjoon või selline detail


hormoon

sisesekretsiooninäärmetes (nt sugunäärmetes, kilpnäärmes) tekkiv bioloogiliselt aktiivne aine, mis reguleerib ainevahetust ning organismi talitlusi ja protsesse

sisenõristusnäärmetes tekkiv aine, mis reguleerib ainevahetust ning organismi talitusi ja protsesse


hormoonpreparaat

looduslik hormoon või selle (pool)sünteetiline asendaja ravimina

looduslikud hormoonid v. nende poolsünteetilised ja sünteetilised analoogid (ravimina)


horst

maakoore osa, mis maakoore plokkideks lahknemisel on kerkinud ümbritsevast kõrgemale ning mida ümbritsevad murrangud


horvaat

peamiselt Horvaatias elava slaavi rahva esindaja


Horvaatia

riik Balkani poolsaare loodeosas Aadria mere rannikul


hosianna

heebrea keelest pärinev palve- ja tervitushüüd juudi ja kristlikus jumalateenistuses


hosta

laiade dekoratiivsete lehtede ning lillade või valgete õitega ilutaim

(Hosta) umbes 40 liigiga liilialiste sugukonda kuuluv mitmeaastaste rohttaimede perekond, mille liikmetel on dekoratiivsed lehed ning mis on looduslikult levinud Hiinas, Koreas ja Jaapanis


hotell

hrl suurem ja esinduslikum ajutist majutust pakkuv asutus

(suur ja esinduslik) võõrastemaja (EKSS)


hotellimajandus

majutusettevõttes osutatavaid teenuseid hõlmav valdkond

majutus-, toitlustus-, meelelahutus- (tantsusaalid, ööklubid jne) ja lisateenuste (saunad, basseinid, ilusalongid, tervise-, äri-, konverentsikeskused jne) osutamine majutusasutustes


hotentoti keeled

Aafrika lõunaosa põlisrahvaste keeled, mis ei kuulu bantu keelte hulka


hr

jõukamasse või haritumasse kihti kuuluv, käitumiselt ja välimuselt peen mees (ka kõnetlussõnana)

sõna, mida kasutame viisakal pöördumisel mehe poole


Hs

kunstlik radioaktiivne metall, omadustelt siirdemetall, keemiline element järjenumbriga 108


hui

traditsiooniline süstikukujuline nõel võrkude, vaipade, vööde vm kudumiseks


huik

halvasti lendav, kuid hästi ujuv vesiste paikade lind


huikama

valju häält või heli kuuldavale tooma (nt linnu, sireeni kohta)

valju (hrl. uutavat) häält v. heli kuuldavale tooma


huilgama

kestvaid ühetoonilisi helisid kuuldavale tooma, uluvalt hüüdma, kõlavalt hõiskama

kestvaid ühetoonilisi helisid kuuldavale tooma (EKSS)


hukatus

millegi või kellegi hävimine, olemast lakkamine


hukatuslik

hävingut, hävimist põhjustav, hukatusele viiv


hukk

millegi või kellegi hukkumine, lõpp või kadu


hukka minema

moraalselt laidetavasse, põhjaläinud või allakäinud seisundisse minema


hukkamiskoht

koht, kus on inimesi hukatud
kellegi hukkamise koht


hukka mõistma

taunitavaks, vääraks või ebasoovitavaks pidama

kedagi kritiseerima, kellegi tegevust halvaks pidama


hukkuma

(õnnetuse, vägivalla tõttu) elu kaotama, surma saama

õnnetuse või vägivalla tõttu surma saama


hukkumiskoht

koht, kus keegi on hukkunud
laeva uppumise koht


hukkunu

inimene, kes on mingi õnnetuse või vägivalla tõttu surma saanud


hukutama

hukku või hävingusse saatma, viima või ajama

hukku, hävingusse saatma, viima v. ajama


hularõngas

rõngas, mis kehaliigutusega pannakse keha ümber keerlema


hulgakaupa

hulgana, suures koguses, (väga) suure rühmana


hulgakesi

ühise hulgana, salgana, hulk üheskoos (EKSS)


hulgas

mingis rühmas, kellegi keskel
kellegagi koos
mingis grupis, kellegi keskel


hulgast

mingist rühmast, kellegi keskelt
kellegi juurest ära
mingist grupist, kellegi keskelt


hulgasõna

põhiarvsõna või hulka väljendav nimi-, ase- või määrsõna (nt <eki-foreign>rühm (lapsi), kolm (puud), palju (ideid)</eki-foreign>)


hulgi

suurel hulgal, suurel arvul, väga palju
suurtes kogustes


hulgihind

kaupade müügihind ettevõtetevahelises käibes ja hulgikaubanduses (EKSS)


hulgimurd

vigastus, mis on seotud mitme luu murdumisega või ühe luu murdumisega mitmest kohast


hulgiskleroos

ravimatu, inimest invaliidistav kesknärvisüsteemihaigus, mille korral tekivad liikumis- ja koordinatsioonihäired, kõne-, nägemis- ja psüühikahäired ning kujuneb peaaju atroofia


hulgitootmine

samalaadsete toodete (pidev) valmistamine suurtes kogustes


hulgus

inimene, kel pole kindlat tööd ega asupaika, kes on ühiskonnast mingil põhjusel eemaldunud või välja tõugatud


huligaan

avaliku korra tahtlik rikkuja, huligaanitseja.


huljuma

(poeetilisemas väljenduses:) tasa lainetama või õõtsuma, kergelt lehvima


hulk

see, kui palju midagi või kedagi on, nt mingite asjade kogus, inimeste arv, nähtuste määr

Põhja-Euroopas 14.-15. saj ühemastilisest kogest arenenud suurem ja mahukam 3-mastiline kaubalaev, millel oli fokk- ja grootmastis raapuri ja besaanmastis ladinapuri


hulka

mingisse rühma, kampa (hrl. samaks tegevuseks)


hulkliige

üksliikmete algebraline summa, mis on moodustatud muutujatest liitmise, lahutamise ja/või korrutamise abil (nt 5a<eki-sup>2</eki-sup> + 3ab)


hulknurk

tasandiline kujund, mis on külgedelt piiratud teatava arvu sirglõikudega (nt kolmnurk, viisnurk, nelinurk)

kinnise lihtsa murdjoonega piiratud tasandiosa


hulktahukas

geomeetriline keha, mis on piiratud hulknurkadega (tahkudega)

hulknurkadega piiratud geomeetriline keha; ka seda keha piirav pind (EKSS)


hulkuja

see, kes kolab sihitult ringi või uitab siin-seal


hulkuma

ilma kindla sihita siin-seal, mitmel pool käima

ilma kindla töö- v. asupaigata olema, hulkurielu elama


hulkur

inimene, kes rändab või armastab ühest paigast teise rännata


hulkuv

(koduloomade kohta:) kindla elupaigata või kodust pagenud ja sihitult ringi liikuv


hulkuv neer

puuduliku kinnitusega neer, mis võib paigalt nihkuda


hull

mõistuse kaotanud inimene
vaimselt haige inimene


hullama

liikumisrohkelt (ja häälekalt) vallatlema


hulluarst

arst, kelle töö on ravida vaimseid haigusi


hullulehmatõbi

peamiselt veiste nakkuslik närvisüsteemihaigus, mida iseloomustab käsnjas peaajukahjustus


hullumeelne

mõistuse kaotanud, nõdrameelne, nõrgamõistuslik, hullumeelne inimene


hullus

pöörane, meeletu käitumine, hullumeelne, arulage olukord vms


hullvaim

leebe kirumissõna, mida kasutatakse millegi või kellegi üle pahandades, midagi taunides, harvemini imestuse või üllatuse korral


hulpima

vees üles-alla või edasi-tagasi liikuma
sel moel edasi kulgema


humaanne

inimväärikust austav, julmust ning asjatut rangust vältiv


humaansus

inimväärikuse austamine, kaastunne teiste inimeste vastu, julmuse ning asjatu ranguse vältimine

inimväärikuse austamine, inimlik kaastundmus


humal

pika väänduva varrega taim, mille õisikuid kasutatakse õlle valmistamisel

Pika väänduva varrega mitmeaastane taim, mille õisikuid kasutatakse õlle valmistamisel (EKSS)


humalajook

vähese alkoholisisaldusega jook, mis on saadud tärkliserohket toorainet kääritades (Eestis hrl odralinnastest)

teraviljast tehtud jook, mis sisaldab alkoholi


humaniora

inimest ja ühiskonda käsitlevad teadused kogumina


humanitaar

inimest ja ühiskonda käsitleva valdkonnaga, nt ajaloo, filoloogiaga seotud inimene


humanitaarabi

looduskatastroofide, näljahäda, sõja vms korral inimestele osutatav kiireloomuline abi nt toidu, riiete ja ravimite näol

osutatakse looduskatastroofides kannatanud riikidele või tsiviilelanikkonna abistamiseks sõja üle elanud riikides


humanitaarkatastroof

looduskatastroofi, näljahäda, sõja vms tagajärjel tekkinud olukord, mis ohustab suure hulga inimeste elu, tervist, turvalisust


humanitaarne

<eki-link data-link-id="27394" data-link-type="meaning">humanitaariasse</eki-link> kuuluv või puutuv, inimese ja ühiskonna suhetega seotud, nendega iseloomustatav


humanitaarteadus

inimest ja ühiskonda käsitlev teadus, nt ajalugu, filoloogia, semiootika, õigusteadus

inimest ja ühiskonda käsitlev teadus vastandatuna reaalteadustele


humisema

tumedasti, tasaselt, ühetooniliselt undama


hummus

Aasias ja Vahemere maades levinud pasteeditaoline määre kikerhernestest

kikerhernest ja seesamiseemnepastast tehtud võie


humoorikas

nii iseloomustatakse inimest, kes armastab nalja


humoristlik

huumorit sisaldav, naljaka sisuga
huumoriga käsitletud või kujutatud


hundiauk

pealt okstega kaetud ja peibutussöödaga varustatud sügav auk hundi püüdmiseks


hundijaht

hundile korraldatud varitsus- või jälitusjaht


hundikoer

tugev koer, keda on kasutatud peamiselt karja ja kodu kaitsmisel ning kes välimuselt meenutab hunti


hundikurk

looteeas tekkinud väärareng, mille puhul on suuõõs ühenduses ninaõõnega


hundinui

pikk taim, mis kasvab veekogude läheduses ja millel on pikad õhukesed lehed ning pulga kujuga pruun õis

vesistes kohtades kasvav mõõkjate lehtede ja rullitaolise õisikuga (tõlvikuga) taim (Typha)


hundiratas

hrl kerge hooga küljele painutades ja käsi põrandale toetades tehtav keha ring (nii et jalad on vahepeal püsti õhus)


hundisavi

merelise tekkega (niiskena) sinakasroheline või lilla-hallikirju tihe savi, Eestis levinud Põhja-Eestis ja Virumaal


hundiseadus

(seadusetuse, omavoli, kel-jõud-sel-õigus-olukorra kohta)


hundisõnad

nõidussõnad huntide peletamiseks ja karja kaitseks


hundiuba

hrl lillakate või roosakate õiekobaratega kõrge rohttaim, tuntud ka haljasväetisena, sööda- ja ilutaimena


hundsulestik

hrl isaslinnu sigimisaegne värvikas sulestik

(isas)linnu värvikas silmatorkav pulmarüü


hunnik

hulk ühtekokku või üksteise otsa kuhjatud esemeid või mingit ainet


hunnitu

äärmiselt kaunis ja suurepärane, võrratult silmapaistev


hunt

suure koera sarnane enamasti halli värvi kiskja

hall metsloom, kes on välimuselt koera moodi ja sööb liha

Euraasia ja Põhja-Ameerika tundra-, stepi-, ja metsavööndi suur kollakashall koerasarnane kiskja.


hunta

organ riigi valitsemiseks pärast sõjaväelist riigipööret


hunt teab

(väljendab teadmatust, ebaselgust, kahtlust:) ei tea, pole teada, pole aimu


hurdakoer

pika kitsa pea, saleda kere ja kõrgete jalgadega jahikoer


hurjutama

häbistades noomima, kellelegi etteheiteid tegema


hurm

ebamaine, joovastav võlu, meeli kütkestav vägi


hurmaa

oranžikat tomatit või suurt ploomi meenutav magus puuvili

peamiselt Aasias kasvatav oranži värvusega magusamaitseline puuvili (botaanilises mõttes mari)


hurmama

millegi meeldivaga võluma, meeli kütkestama, vaimustusse viima


hurmav

võluv, oma meeldivusega köitev, vaimustusse viiv


hurmur

vastassugupoole veetleja, päid segi ajav atraktiivne mees (harvem naine)


huroon

Põhja-Ameerika indiaani hõimuliidu liige


hurraa

suurt rõõmu või vaimustust väljendav hüüe, „hurraa” hüüdmine


hurrikaan

Atlandi ookeani troopiline tsüklon, väga tugev torm, mille puhul tuule tugevus on 12 palli ehk 32,7 m/s või rohkem

orkaani nimetus Põhja-Ameerikas ja Lääne-India saarestikus


hurt

pika kitsa pea, saleda kere ja kõrgete jalgadega jahikoer.


hurtsik

väike, kitsas ja (seetõttu) vilets maja
väike vilets elamu


husky

põhjapiirkondade kelgukoer (mujal ka lemmikloomana), tõunimetusena nt Siberi <eki-foreign>husky</eki-foreign>


huugama

kestvat ühetoonilist kumedat häält kuuldavale tooma


huul

üks kahest pehmest suu äärest, mis on roosat värvi

inimese suu üks liikuv lihaseline äär (EKSS)


huulelõhe

looteeas tekkinud väärareng, mille korral ülahuul on vaoga või koosneb eraldi osadest


huulepulk

pulgalaadne kosmeetikavahend huulte värvimiseks või võidmiseks


huuletubakas

niiske jahvatatud tubakas, mis pannakse imenduma hrl ülahuule ja igeme vahele


huulhäälik

häälik, mille moodustamisel huuled lähenevad teineteisele või puudutavad teineteist (nt <eki-foreign>m, p</eki-foreign>) või alahuul puudutab esimesi ülahambaid (nt <eki-foreign>f, v</eki-foreign>)


huulik

puhkpilli osa, millesse puhumisega tekitatakse heli (EKSS)


huumor

heatahtlik nali, koomiliste elunähtuste, sündmuste või inimeste puuduste ja nõrkuste heatahtlik naeruvääristamine


huumorimeel

võime näha asjade, olukordade naljakat, koomilist külge


huumorimeelne

selline, kes oskab näha asjade, olukordade naljakat, koomilist külge


huupi

nagu juhtub, hea õnne peale
arutult, ilma mõtlemata
hea õnne peale, nii, kuidas juhtub


huvi

(keskendunud, kirglik) soov, tahtmine midagi teada saada või tundma õppida

tunne, et sa tahad millestki rohkem teada saada

tähelepanu, samuti mõtete keskendumine objektile, mida tahetakse omandada v. tundma õppida; millegi harrastamine.


huvialaring

inimeste harrastuslik, erialane vms ühendus (nt koolis)


huvide konflikt

ametiisiku ametikohustuste ja erahuvide vastuolu, kus erahuvid võivad mõjutada ametikohustuste täitmist


huvifookus

peamine (idee, teema), millele kellegi huvi on suunatud


huvigrupp

asjast huvitatud või asjaga seotud isikute rühm

1) Teadvustatud ühiste huvide nimel tegutsev ühendus (nt. mittetulundusühendus, liikumine, katusorganisatsioon või võrgustik). 2) Inimesed või organisatsioonid, kelle huvid mõnes küsimuses ühtivad. Vrd. eestkoste; lobitöö; sihtrühm; survegrupid; tagala; sidusgrupp või -rühm.


huviharidus

juhendatud tegevuse kaudu õppetööst ja tööst vabal ajal omandatud teadmised ja oskused valitud huvialal (nt kooli huviringides, rahvaülikoolis)

õpilase huvidele vastav õppetöövaline haridus


huvikaitse

kodanikuühenduste tegevus, millega püütakse kindlustada oma eesmärkide arvestamist poliitika kujundamisel ning rakendamisel (nt kampaaniad, võrgustike arendamine, avalikkuse teavitamine)


huvikeskus

õpilastele (või täiskasvanutele) mitmekesist huvitegevust pakkuv kooli- või tööväline asutus


huviline

inimene, kes millegi või kellegi vastu huvi tunneb


huviobjekt

see, kes v. mis paelub kellegi huvi (EKSS)


huvi pakkuma

kellelegi huvi pakkuma, kellegi tähelepanu köitma


huvipuudus

seisund, kus miski jätab ükskõikseks, kus millegi vastu huvi ei tunta


huvireis

mittetöine reis (nt meelelahutuseks, huviväärsustega tutvumiseks)


huvireisija

inimene, kes külastab puhkuse ajal mingit kohta (tavaliselt välisriiki)


huvisfäär

kellegi huviala või huvi pakkuv tegevuspiirkond


huvitatud

millegi vastu huvi tundev, mingi sihiga tegutsev


huvitav

selline, mis tõmbab kellegi tähelepanu, pakub millegi kohta uut infot, äratab soovi, tahtmist millestki (rohkem) teada saada

selline, mis pakub huvi, tõmbab tähelepanu


huvitu

huvi või hoolimist mitteilmutav, kellegi või millegi suhtes neutraalne, mitte reageeriv


huvituma

kellegi või millegi vastu huvi tundma, millestki midagi teada saada tahtma või soovima sellega tegelda


huviväärsus

huvitav hoone või koht, mida turistid sageli vaatamas käivad


H-vitamiin

üks B-rühma vitamiinidest, toidust (nt maksast, neerudest, munast) saadav ja organismis leiduv aine, mis reguleerib nt lihaste tööd ja seedimist


hW

vahelduvvoolu (aktiiv)võimsuse mõõtühik, 100 vatti


hõbe

valge läikiv väärismetall, keemiline element järjenumbriga 47

hall läikiv väärtuslik metall, millest tehakse näiteks ehteid

keemiline element, valge läikiv väärismetall (Ag); seda metalli rohkesti sisaldav sulam (EKSS)


hõbehaab

(ilupuuna kasvatatav) rohekashallika koorega puu, mille lehed on altpoolt kaetud valgete viltjate karvadega


hõbehaljas

(metalselt) hallikas ja hiilgav, (hõbedaselt) läikiv


hõbeheik

Atlandi ookeanist püütav tursataoline kala


hõbejane

hõbedase varjundiga, hõbeda värvi (ja läikega)


hõbekajakas

üldiselt valge sulestiku, kuid sinihalli selja ja tiibadega suur kajakas, Eesti tavalisemaid kajakaid


hõbekandikul ette andma

midagi loovutama või kinkima, nii et saajal sellega vähimatki vaeva pole


hõbeläik

hõbedat ja väävlit sisaldav mineraal, üks tähtsamaid hõbedamaake


hõbemedal

võistlusel teise koha saavutamist märkiv auhind, hrl hõbedasulamist või sellega kaetud medal


hõbenitraat

vees lahustuv värvuseta ja lõhnata (tahke) aine, mis on suures kontsentratsioonis söövitav ning mida kasutatakse meditsiinis


hõbepaber

õhuke tina- või alumiiniumsulamist lehtmaterjal


hõbepaju

hõbedaste alakülgedega siidkarvaste piklike lehtedega (ilupuuna kasvatatav) puu

siidkarvaste pikliksüstjate lehtedega (ilupuuna kasvatatav) remmelgas, hõbepaju (Salix alba)


hõbepappel

valgeviltjate lehtedega (ilupuuna kasvatatav) pappel (Populus alba)


hõbeplomm

elavhõbeda ja hõbeda sulamist hambatäidis, mida tänapäeval enam ei kasutata


hõberubla

kindlaksmääratud hõbedasisaldusega rahaühik endisaegsel Venemaal


hõigatama

äkki korraks lühidalt hõikama
äkki korraks lühidalt hõikama (EKSS)


hõige

valju häälega mingi teate, käsu, kutse vms edasiandmine


hõikama

eemalt kellelegi käsku, kutset, teadet vms hüüdma


hõiklema

korduvalt (vastamisi, segiläbi) valjult hüüdma, hrl rõõmust, erutusest


hõikuma

korduvalt eemalt kellelegi kutset, teadet vms hüüdma


hõim

ühist päritolu inimesed, kes hrl muistsel ajal elasid ühisel territooriumil ning kes kuulusid kokku ühise keele, usu ja ühiste tavade alusel

ühise territooriumi, nime, keele v. murde ja ühiste tavade alusel kokkukuuluv etniline ja sotsiaalne inimrühm ürgkogukondlikus ühiskonnas


hõimlane

abikaasapoolne sugulane, abiellumise kaudu sugulaseks saanud isik


hõimlus

suhe, mis tekib abikaasal ja tema veresugulastel teise abikaasa veresugulastega


hõimurahvas

rahvas, kes on (ühe või mitme) teise rahvaga ühist päritolu, etniliselt lähedane


hõise

rõõmus, helehäälne hüüe, hõiskamine
ühekordne hõiskamine


hõiskama

rõõmsaid, helehäälseid hüüdeid, hõikeid kuuldavale tooma


hõivama

midagi enda alla, oma valdusse või käsutusse võtma

kui näiteks mingi koht on <eki-highlight>hõivatud</eki-highlight>, siis keegi juba istub seal

enda alla, oma valdusse, käsutusse, võimusesse võtma (EKSS)


hõive

inimeste osalemine majandustegevuses, rahvastiku rakendatus tööga


hõk

annab edasi (purjus) inimese luksumishäälitsust


hõlbus

vähe vaeva nõudev, lihtsalt, raskusteta sooritatav, saavutatav vms

selline, mis nõuab vähest vaeva või toimub pingutuseta


hõlbustama

midagi kergendama, lihtsamaks, vähem vaeva nõudvaks tegema


hõlbustus

elu, olukorda vms kergendav, lihtsustav asjaolu


hõljum

veekogus hõljuvate liikumisvõimetute või vähe liikuvate organismide kogum


hõljuma

nõtke ja kergena lendlema või õõtsuma, hrl õhus, millegi kohal või pinnal

kergelt hällima, kiikuma, õõtsuma, kõikuma


hõllandus

ebamäärane igatsus vm vaevu aimatav, hoomatav tunne


hõlma alla pistma

võõrast asja ilma omaniku loata ja teadmata endale võtma

kellegi teise asju ära võtma nii, et tema sellest ei tea


hõlma hakkama

kellelegi midagi paha tegema, kedagi ründama, kellessegi puutuma


hõlmama

endasse haarama või enda all hoidma
enda alla võtma, seotud olema


hõlmikpuu

Hiinast pärinev omapäraste laiade lehtedega puu, Eestis ilupuu

ilupuu, mis looduslikult kasvab ainult Hiinas


hõlpu andma

kellelegi (töö vahepeal) puhkust, kergemat, (tööst) vaba aega andma


hõlvama

hrl maa-ala enda valdusse võtma, endale omaseks ja kasulikuks tegema

(midagi uut ja suurt) kasulikuks ja omaseks tegema, enda kasuks rakendama


hõngushäälik

kaashäälik, mille hääldamine lõpeb h-taolise üleminekuosaga (nt <eki-foreign>th</eki-foreign>, <eki-foreign>kh</eki-foreign>)


hõre

vahemaa poolest eraldi, üksteisest eemal asetsev

selline, kus midagi esineb harvalt, üksteisest suhteliselt kaugel


hõredavõitu

mitte päris hõredalt; mitte väga üksteisest eemal, aga ka mitte kaugel.


hõrenema

vähemaks jääma, harvemini esinema hakkama, tiheduselt vähenema


hõrgutav

(hrl toidu kohta:) peene maitsega, peent naudingut pakkuv, sööma ahvatlev


hõrk

peene maitse või lõhnaga, peent naudingut pakkuv


hõrnas

forell, kes elutseb Euroopa, Väike-Aasia ja Põhja-Aafrika jahedates jõgedes, meriforelli mageveevorm


hõõglamp

elektrilamp, milles valgust kiirgab hõõguv traat (hõõgniit)

elektriline valgusallikas, milles valgust kiirgab elektrivooluga kuumutatav rasksulavast metallist voolujuht


hõõgsukk

erilise seguga immutatud kotikesekujuline keha, mis kõrgel temperatuuril heledat valgust kiirgab (nt gaasilambis)


hõõguma

tugeva kuumuse mõjul (punakalt) helendama


hõõgus

hõõgumine, hõõguv soojus, valgus vm kiirgus


hõõgvein

kuumana joodav vein, millele on lisatud suhkrut, maitseaineid, mandleid ja rosinaid

kuumana joodav vein, millele on lisatud suhkrut ja maitseaineid


hõõgvel

hõõgumas, hõõguvas olekus
hõõgumas, hõõguvas olekus. (EKSS)


hõõrdhäälik

konsonant (nt f, s, š), mille moodustamisel õhuvool tekitab hääldusorganite kujundatud kitsas ahtuses hõõrdudes pideva kahina


hõõrdumine

kehade, osakeste kokkupuutel tekkiva suhtelist liikumist takistava jõu avaldumine


hõõrel

kitiinhambakestega kaetud riivilaadne elund limuste suuõõnes või neelus

kitiinhambakestega kaetud riivilaadne elund limuste suuõõnes v. neelus


hõõruma

kätega, abivahendiga (tugevalt) peale surudes, muljudes edasi-tagasi või ringliigutusi tegema

naha hellaks tegemise v. vigastamise kohta


hõõtsik

kilpnäärme haiguslik suurenemine
suurenenud kilpnääre


häbelik

ülearu tagasihoidlik, end häbenev, kohmetunud, natuke arg


häbematu

ülbe ja väljakutsuva käitumisega, (avalikult, püsivalt) häbi mittetundev, viisakusreegleid eirav


häbemekink

nahaaluse rasvpadjandi tõttu kõrgem piirkond ülalpool välimisi suguelundeid, mis puberteedi ajal kattub karvadega

nahaaluse rasvpadjandi tõttu kõrgem karvkattega piirkond ülalpool välimisi suguelundeid (mons pubis) (EKSS)


häbenema

piinlikkust, häbi tundma
kellegi või millegi pärast häbi tundma
arglik, häbelik olema, arglema
tagasihoidlik, häbelik olema
kartma
häbelik olema


häbi

hingepiin, kahetsus või piinlikkus, mille on tinginud sobimatu käitumine, ebaväärikas tegu, alandav olukord vms

halb tunne, mis sul tekib, kui oled teinud midagi rumalat või käitunud valesti

lugupidamise kadumine, mis tuleb sellest, kui teed midagi rumalat või käitud valesti

see, mis alandab, häbistab; häbistav olukord


häbiasi

häbistav, häbiväärne või piinlik asjaolu


häbi-häbi

häbistamisel, hurjutamisel kasutatav sõna


häbimärgistama

midagi (avalikult, sõnadega) häbistama, kedagi piinlikkust tundma panema


häbipost

endisaegne avalikku kohta püstitatud puu- või kivipost, mille külge kinnitati karistatav ning kus sageli ka ihunuhtlust jagati


häbistama

kellelegi (avalikult) häbi, piinlikkust põhjustama, kellegi väärikust alandama


häbistav

(hrl teo, sündmuse vm asjaolu kohta:) häbi, piinlikkust põhjustav, (avalikku) hukkamõistu pälviv


häbivääristama

häbiks olevana näitama, häbiväärsena ära märkima


häda

raske, ähvardav või hingevalu tekitav olukord


hädaga

vaevaliselt, rohke pingutusega
suurte raskustega


hädaabinumber

häirekeskuse telefoninumber, millel saab hädaolukorra puhul kutsuda nt kiirabi, tuletõrjet või politseid

telefoninumber, kuhu sa helistad, kui sul on vaja kutsuda näiteks kiirabi või tuletõrje


hädaabinõu

hädapärane, parema puudumisel rakendatav abinõu


hädaabipill

erandjuhtumeil kasutamiseks sobiv suure progestiinisisaldusega pill raseduse vältimiseks


hädaaeg

aeg, mil tuleb puudust, viletsust kannatada


hädajuht

hrl kellegagi juhtunud õnnetus, mille puhul on kiiresti abi vaja


hädakarje

(halvale, talumatule olukorrale osutava märguande, hoiatuse vms kohta)


hädaldama

häda või muret (ohtralt) kurtma, ahastades kaeblema


hädaline

inimene, kes (kohe) vajab abi või abistamist, kes on sattunud mingisse õnnetusse, (majanduslikult) viletsasse seisu vms


hädaolukord

hrl inimese tervisele või heaolule suurt riski põhjustav, kiiret sekkumist vajav olukord


hädaorg

(raskuste, vaevade ja eluolu viletsuse kohta)

(piiblipäraselt) maailma, maise elu ja viletsuse kohta


hädapärast

läbi häda, kuidagimoodi, mitte korralikult


hädasadam

sadam, kuhu laev merehäda vältimiseks või avarii korral sisse sõidab

koht, kuhu laev võib varjuda tormi eest või avarii korral


hädatapmine

(loomade kohta:) tapmine raske haiguse või vigastuse korral


hädatarvilik

igal juhul, hädasti vaja minev, ilmtingimata vajalik


hädavaevalt

suure vaevaga, raskustega, tugevasti pingutades


hädavajalik

hädasti vaja minev, ilmtingimata vajalik


hädavalgustus

põhivalgustuse, nt töövalgustuse ootamatul kustumisel automaatselt sisselülituv või käsitsi lülitatav ajutine valgustus


hädavares

inimene, kelle käes kõik äpardub, saamatu inimene


hädine

haiglase, viletsa väljanägemise või olemisega


hägune

tuhm, ebaselgelt nähtav, (kergelt) udune


häh-häh-häh

annab edasi (parastavat, põlastavat) naeru


häilima

millegi pinda eriti siledaks ja läikivaks töötlema


häire

(ajutine) korrast ära olek või rike, mingi takistus või segav asjaolu


häirenumber

häirekeskuse telefoninumber, millel saab hädaolukorra puhul kutsuda nt kiirabi, tuletõrjet või politseid

telefoninumber, kuhu sa helistad, kui sul on vaja kutsuda näiteks kiirabi või tuletõrje


häirenupp

turvasüsteemiga ühendatud nupp abi kutsumiseks hädaolukorras


häireolukord

olukord, kus tuleb ohu vältimiseks valmis olla tegutsema


häiresignaal

ohu, õnnetuse vms olukorra puhul hrl spetsiaalse seadme abil antav signaal


häiresireen

hädaohust märku andev või hoiatav sireen


häirima

kedagi või midagi segama või eksitusse viima


häirimatu

selline, mida miski või keegi ei häiri, ei sega


häiriv

rahu rikkuv, segav, ebamugavust vms tunnet esile kutsuv


hälbima

soovitud, õigelt teelt või suunalt kõrvale kalduma


häll

hrl korvi- või kastikujuline kiigutatav magamisase imikule või väikelapsele

korvi- v. kastikujuline kiigutatav magamisase imikule v. väikelapsele


hällilaps

inimene sel päeval, kui tal on sündimise aastapäev


hällipäev

päev, millal keegi on sündinud või miski on rajatud, loodud

päev, millal keegi on sündinud (või miski on rajatud) ja sama kuupäev igal järgneval aastal


hällitrükis

trükikunsti leiutamisest kuni aastani 1500 trükitud raamat või leht


hälve

kõrvalekalle, mis eristub tavapärasest olekust, suunast või asendist, on tavapärasega võrreldes nihkes või eristuv


häma

keerutav , demagoogiline jutt, eksitamine, vassimine


hämar

nõrga valgusega, udune, natukene pime
nõrga valgusega, pisut pime


hämaravõitu

veidi vähese valgusega, veidi või üsna hämar


hämardi

regulaator, mille abil saab valgust hämardada vastavalt soovile


hämarik

hämar aeg pärast päikeseloojangut või enne päikesetõusu

valguse ja pimeduse vahepealne, videvikuaegne seisund


hämmastama

suurt imestust tekitama või seda tundma
hämmastust tekitama


hämmastav

suurt imestust, üllatust põhjustav
selline, mis paneb imestama


hämmastus

suur imestus millegi ootamatu, etteaimamatu puhul


hämmeldus

nõutuks tegevast asjaolust tekkinud segadusesolek või häiritus


hämu

udu-, suitsu- vms vine
hämarus
(udu-, suitsu)vine


hämune

udune või ähmane, ebateravate piirjoontega


händ

loomade tagumine kehaosa, mis esineb selgroo painduva pikendusena (imetajatel), pikkade sulgedena (lindudel) või tagakeha lülidena (putukatel)

loomade tagumine kehaosa, mis on pikliku kujuga ja mida saab liigutada


händikäp

(spordis:) nõrgematele, vähem kogenud võistlejatele antav soodustus (nt jooksudes edumaa, pallimängudes punktid)


hängima

kuskil ilma kindla sihita viibima või liikuma, niisama logelema


hänilane

linavästrikku meenutav sale kollakas lind


häpening

1950.–1960. aastatel Ameerikas sündinud tegevuskunsti liik, mis kujutas endast hrl kunstnike osavõtul galeriis või mujal toimunud improviseeritud sündmust, kus sõnum antakse edasi ja kujund luuakse inimtegevuse kaudu


härduma

(ülevoolavalt) tundeliseks, hellaks, härdaks muutuma, meeleliigutust tundma


härdumus

tundeline, pisarateni heldinud olek, suur meeleliigutus


härdus

õrn, tundeline meeleliigutus
heldimus, liigutatus, härdumus.


härg

kastreeritud pull, hrl nuum- või tööloomana

kastreeritud pull, hrl. nuum- v. (meil varemalt) veoloomana


härghein

hrl kollaste õite ja lillakate lehtedega mürgine rohttaim, mis poolparasiidina kinnitub teiste taimede juurtele

poolparasiidina teiste taimede juurtele kinnituv üheaastane rohttaim (Melampyrum)


härja-aasta

(Hiina astroloogias:) aasta, mida mõjutab härja ehk pühvli märk


härjaike

põline veohärgade rakendamise vahend, veopuu härja etterakendamiseks


härjakara

härja kuivatatud suguliikmest valmistatud peksunuut

kuivatatud härjasoorast valmistatud nuut, poiste endisaegne löömariist


härjal sarvist haarama

otsekohe, ilma pikemata mingi asja kallale asuma


härjapea

kolmeosaliste lehtede ja valgete või punakate nutitaoliste õitega rohttaim


härjapõlvlane

väikest kasvu inimesetaoline mütoloogiline olend (haldjas vm, nt muinasjuttudes)


härjavõitleja

härjavõitlusest osavõtja, härjaga võitleja (EKSS)


härjavõitlus

areenil aset leidev inimese vaatemänguline võitlus härjaga (pulliga)


härm

kohev jääkristallide kiht nt puuokstel, põõsastel, taradel


härmatis

kohev jääkristallide kiht puuokstel, põõsastel, taradel jm. (EKSS)


härra

jõukamasse või haritumasse kihti kuuluv, käitumiselt ja välimuselt peen mees (ka kõnetlussõnana)

sõna, mida kasutame viisakal pöördumisel mehe poole


härrake

(hrl halvustavalt või pilkavalt härra, end peenelt käituvaks pidava mehe kohta)


härrandlik

jõuka elustiiliga inimestele, härrasrahvale omane, hrl uhke ja suursugune


härras

tundlik ja hale, halemeelsusse kalduv
heldimust, meeleliigutust väljendav


härraslik

käitumiselt ja välimuselt peenele mehele, härrasmehele omane, talle iseloomulik


härrasmaja

mõisa peahoone, mis oli ühtlasi mõisniku perekonna elamu


härrasrahvas

jõukasse, eesõigustega kihti kuuluvad inimesed, hrl lihtrahva isandad (nt mõisnikud)

jõukasse, eesõigustega kihti kuuluv pererahvas


härrassots

jõukas sotsiaaldemokraat, keda kahtlustatakse mitte esindavat tööliste huve


häslik

tumehalli selja, hallikassiniste külgede ja valkja kõhuga sale jõekala, häslik (Leuciscus leuciscus)


hävima

kui mingi asi on <eki-highlight>hävinud</eki-highlight>, siis seda enam pole või ei saa seda enam kasutada


häving

millegi või kellegi hukkumine, lõpp või kadu


hävitaja

ülikiire sõjalennuk vastase lennukite ja piloodita lennuaparaatide hävitamiseks õhus

sõjalaev võitluseks allvee- ja pealveelaevadega, valveteenistuseks, luureks, konvoide ning suurte sõjalaevade kaitseks ja tulelöökide andmiseks rannikule


hävitama

midagi või kedagi olematuks tegema, millelegi või kellelegi lõppu peale tegema

tegema nii, et midagi või kedagi enam ei ole

olematuks tegema, lõppu peale tegema, ära kaotama


hävitav

kedagi või midagi täiesti maha tegev või hukkamõistev


hävitus

millegi või kellegi järsk, ootamatu hukk

millegi või kellegi olematuks tegemine või hävitamine


hävitusjõud

hävitav, purustav jõud, suutlikkus midagi hävitada või purustada


hävituslaager

koonduslaager, kus hävitati hulgaliselt inimesi


hävituslennuk

ülikiire lahingulennuk vastase lennukite ja piloodita lennuaparaatide hävitamiseks õhus


hää

meeldivat tunnet tekitav, rõõmu või rahulolu esile kutsuv


hääbuma

aeglaselt nõrgenedes kaduma, vaibuma, haihtuma


hääl

(inimese kõnelemisel, hüüdmisel, laulmisel tekkiv heli kohta:) häälekurdude võnkumise tagajärjel tekkiv heli

hääletamise teel avaldatud arvamus; õigus hääletada


hääldama

häälikuid (ja sõnu, fraase vm) kõneelundite abil moodustama

häälikuid, sõnu, lauseid häälduselundite abil moodustama (EKSS)


hääldamisviga

mõne hääliku väär hääldamine (nt sigmatismi puhul)


hääldus

häälikute (ja sõnade, fraaside vm) moodustamine kõneelundite abil

see, kuidas sa häälikuid suu abil moodustad


hääldusalus

teatud keelele või murdele omane häälduselundite asend ja toimimissuund häälikute moodustamisel


häälduselund

hääldusest osa võttev elund (nt häälekurrud, suulagi, keel, huuled)


hääleelund

hääle tekitamiset osa võttev, häält tekitav elund


häälekandja

teatava partei, rühmituse, organisatsiooni põhimõtteid ning ideid levitav ajaleht või ajakiri

teatava partei, rühmituse, organisatsiooni põhimõtteid ning ideid levitav ajaleht v. ajakiri


häälekas

tugeva, kaugele kostva häälega
sellise häälega toimuv, kära tekitav


häälekurd

üks kahest elastsest voldist kõris, mille võnkumisel tekib hääl

kaks elastset kurdu kõris, mille võnkumisel tekib hääl (EKSS)


häälemagnet

(tuntud inimese kohta, kes valimistel palju hääli saab ja kes seetõttu paigutatakse valimisnimekirjas hrl etteotsa)


häälepüüdja

(tuntud inimese kohta, kes kandideerib valimistel erakonna nimekirja eesotsas, aga kes valituks osutudes oma senisest tööst või tegevusest ei loobu)

(kandidaadi kohta, kes saab palju hääli)


hääles

(muusikariista kohta:) seisundis, kus helid on ettenähtud kõrgusastmeil, häälestatud seisundis


häälestama

pilli häälde seadma, muusikariista helisid ettenähtud kõrgusastmeile viima


häälestustabel

pilt, mille televisioonikujutise järgi häälestatakse elektroonilisi seadmeid, eriti televiisoreid


hääletaja

valija (valimiste puhul) vm oma hääle andja

inimene, kes reisib tasuta mööduvate sõidukitega


hääletama

(suuliselt, kirjalikult, märguandega) oma seisukohta avaldama (valimistel, mingi küsimuse otsustamisel), millelegi oma hinnangut, häält andma

kedagi või midagi valima kirjalikult või nii, et tõstad käe üles

oma sõidusoovist sõiduki juhile käetõstega märku andma


hääletamiskabiin

kabiin, kus valimiste ajal hääletussedelit täidetakse


hääletamiskast

piluga kast, kuhu lastakse hääletussedelid


hääletoru

kellegi põhimõtteid ning ideid levitav väljaanne, meediakanal, isik vms

(sõnumi edasiandmise abinõu, vahendi kohta)


hääletu

heli mittetekitav, ilma hääleta või vaikne


hääletus

heli puudumine, ilma heli või hääleta olek

inimeste grupi arvamus, mis fikseeritakse hääletamisega


hääletussedel

kirjaliku hääletuse puhul kasutatav leheke, kus valija märgib ära oma eelistuse (hrl sobiva kandidaadi nime või numbri)


häälik

suulise kõne väikseim üksus. Häälikut märgitakse kirjas ühe või mitme tähega


häälikuõpetus

keeleteaduse osa, mis käsitleb keele häälikulist ehitust, häälikute moodustamist ja vastuvõtmist kuulmiselundite abil


häälitsema

(hrl linnu, looma kohta:) mingit iseloomulikku häält tegema

(elusolendite kohta) mingit häält tegema


häält andma

kellegi või millegi poolt, toetuseks hääletama


häältemagnet

(tuntud inimese kohta, kes valimistel palju hääli saab ja kes seetõttu paigutatakse valimisnimekirjas hrl etteotsa)


häältepüüdja

(tuntud inimese kohta, kes kandideerib valimistel erakonna nimekirja eesotsas, aga kes valituks osutudes oma senisest tööst või tegevusest ei loobu)

(kandidaadi kohta, kes saab palju hääli)


häälutus

luulevorm, mis pooleldi meenutab inimkõnet, pooleldi loitsu või laulu

sõna- ja häälikumängule rajatud ühe- v mitmehäälne luuleliik, foneetiline luule


häärber

mõisa peahoone, mis oli ühtlasi mõisniku perekonna elamu


hübridiseerima

(taimede, loomade kohta:) geneetiliselt erinevate isendite sugurakke ühendama, et uusi järglasi saada (tõu- või sordiaretuses)


hübriid

uus taim või loom, mis on saadud geneetiliselt erinevate isendite ristamisel või ristumisel

päritolult kahesugune, segatunnustega olend, nähtus v ese


hübriidauto

auto, mis kasutab sõitmiseks mitut energiaallikat, hrl elektriauto, millel on ka sisepõlemismootor


hübriidne

eri liiki asjadest koosnev, eri liiki osi, meetodeid vms hõlmav


hübriidratas

mägiratta välimuse ja linnaratta omadustega jalgratas, millega saab sõita sõita nii maanteel, metsa vahel kui ka väiksemates mägedes


hüdraatima

vee molekule keemilisse ühendisse viima
hüdraati moodustama


hüdrant

paikne seadis välisveevõrgust vee võtmiseks


hüdroelektrijaam

elektrijaam, milles vee-energia muundatakse elektrienergiaks

ehitiste ja seadmete kompleks, mille vahendusel veevoolu energia muundatakse elektrienergiaks


hüdrofoobne

selline, mis ei võta vett sisse, ei märgu


hüdrogeenima

(toiduainetööstuses:) vedelaid õlisid kõrge rõhu ja temperatuuri juures vesinikuga töötlema, muutes nad toatemperatuuril tahkeks

keemiliste elementide v. ühenditega vesinikku liitma (EKSS)


hüdrohooria

taimede seemnete ja eoste levimine, laialikandumine vee abil


hüdroisolatsioon

mingit konstruktsiooni, ehitist või selle osa vee kahjustava toime ja läbijooksu eest kaitsev kiht


hüdrokopter

hõljukiga sarnanev, ent propelleriga varustatud päästesõiduk, mis on võimeline liikuma vees, jääl, lumel


hüdrokortisoon

neerupealise koore tähtsaim hormoon, mida kasutatakse ka ülitundlikkust vähendava ja põletikku pidurdava ravimina

tugevat põletikuvastast toimet omav neerupealise hormoon


hüdrolokaator

helilainete levimisel ja peegeldumisel põhinev veealune navigatsioonisüsteem või -seade (nt veealuste objektide leidmiseks, vee sügavuse mõõtmiseks)


hüdroplaan

veepinnalt startiv ja veepinnale maanduv lennuk


hüdropoonika

taimede kasvatamine toitelahuses
Toataimede kasvatamine ilma mullata


hüdrosfäär

kõik maakeral esinevad veed, eelkõige maailmamere vesi

Maa vesikest: pinnaveekogud, mulla-, põhja-, atmosfääri- ja liustikuvesi


hüdroteraapia

magevee välispidine kasutamine raviks ja profülaktikaks

peamiselt soojas vees toimuvad raviprotseduurid


hüdrotooraks

vedeliku haiguslik kogunemine kopsukelme õõnde


hüdrotseele

vedeliku haiguslik kogunemine munandi või seemneväädi kestade vahele


hüdrotsefaalia

haiguslik seisund, mida põhjustab ajuvedeliku koguse suurenemine koljuõõnes

ajuvedeliku koguse suurenemine koljuõõnes ja sellest tingitud ajuvatsakeste laienemine, hüdrotsefaalia; sellise häire all kannatava inimese suurenenud pea (EKSS)


hüdroturbiin

jõumasin, mis muundab vee energiat pöörleva võlli mehaaniliseks energiaks

jõumasin, mille võlli paneb pöörlema voolav vesi (EKSS)


hügieeniline huulepulk

kaitsva, pehmendava või hooldava toimega värvitu huulepulk


hügieeniside

aluspükstesse asetatav spetsiaalne side menstruatsioonivere imamiseks

spetsiaalne vahend, mille naised panevad aluspükstesse, kui neil on menstruatsioon


hügrofiilne

(taimede kohta:) niisket keskkonda vajav


hügrofüüt

taim, mis kasvab niiskes kasvukohas (nt varsakabi)


hülgama

kedagi või midagi maha jätma või ära põlgama


hülgejaht

elatusala Ruhnu ja Kihnu saartel kuni 1930date aastaneni, varasemalt liha ja rasva, hiljem naha ja rasva saamiseks


hüljatus

maha jäetud, põlatud olek
hüljatud olek (EKSS)


hüljes

suur ümara kehaga ja lühikese ning tiheda karvaga imetaja, kes elutseb rannalähedastes vetes

suur ümara kehaga loom, kes elab külmas meres ning mere lähedal rannas ja kes sööb kalu

rannalähedastes vetes elutsev ümara silinderja keha ja lühikese ning tiheda karvaga imetaja


hülss

ümbritsev ja kaitsev kest (nt korstnal, padrunil)


hümn

teatava riigi, rahvuse, klassi, organisatsiooni pidulik esinduslaul

riigi ametlik laul, mida esitatakse eriliste sündmuste puhul

teatava riigi, rahvuse pidulik esinduslaul (EKSS)


hüpak

hüpe ühel jalal, st nii äratõuge kui ka maandumine sooritatakse ühe ja sama jalaga, teine jalg on samal ajal õhus


hüpe

mingilt pinnalt jalgadega üles tõukamine, nii et toimub õhulend (ka elutute asjade taolise liikumise puhul)

liigutus, millega sa lükkad oma keha kiiresti jalgade abil maapinnalt lahti


hüperboliseerima

mingi nähtuse või asja iseloomulikke jooni ülepakutult esitama


hüperboloid

(kujutavas geomeetrias:) pind, mis moodustub hüperbooli pöörlemisel ühe oma telje ümber ning mis ei ole tasand (nt läätsel)

pind, mis moodustub hüperbooli pöörlemisel ühe oma telje ümber, pöördhüperboloid


hüpereemia

vere liigne kogunemus mingis elundis või kehaosas

morfoloogiline muutus, mida iseloomustab veresoonte laienemine ja nende verega ületäitumine


hüperfunktsioon

mingi elundi normaalsest aktiivsem talitlemine


hüperkeratoos

naha sarvkihi paksenemine (ilmneb nt konnasilmana)


hüperlink

elektroonilises dokumendis asuv sõna või piltkujutis, millele hiirega klõpsamisel avaneb sihtobjekt hüpertekstis


hüperoopia

nägemishäire, mille korral inimene näeb kaugemal asuvaid objekte selgelt, lähemal asuvaid aga häguselt

nägemishäire, mille puhul inimene näeb lähedal asuvaid objekte häguselt, kaugel asuvaid aga selgelt


hüperrealism

fotoga sarnanevat tõetruud tegelikkuse kujutamist taotlev kunstivool (peamiselt maalikunstis)

1960date lõpus tekkinud kunstivool pms  maalikunstis


hüpersomnia

unehäire, mis seisneb suurenenud unevajaduses ja väljendub uneaja pikenemises ning ülemäärases päevases unisuses


hüpertensioon

haigus, mille põhitunnus on arteriaalse vererõhu kõrgenemine


hüpertermia

keha ülekuumenemine, kehatemperatuuri tõus kõrge välistemperatuuri mõjul, kui soojuse äraandmine organismist on takistatud


hüpertrihhoos

tavalisest rikkalikum paikne või üldine karvakasv inimesel


hüpik

ajutiselt üles, püsti seatav, ajutiselt töötav

pika saba ja pikkade tagajalgadega näriline


hüpiknukk

iseseisvusetu, teiste juhitav, teiste tahet täitev isik

niitide v. traatidega juhitav nukuteatri nukk (EKSS)


hüpikpood

ajutiselt üles seatav, ajutiselt töötav pood või müügipunkt


hüpitama

korduvalt õhku tõstma või üles viskama
korduvalt üles viskama


hüpits

nöör, mida sa hüpates liigutad üle oma pea ja jalgade alt läbi


hüplema

korduvalt kergelt hüppama, lühikeste hüpetega (edasi) liikuma

hüppeliselt, üles-alla viskudes ebaühtlaselt liikuma


hüpnopeedia

õppevorm, kus õpitavat materjali kuuldakse pinnalises unes viibides


hüpnotisöör

inimene, kes <eki-link data-link-id="28360" data-link-type="meaning">hüpnotiseerib</eki-link>


hüpofunktsioon

mingi elundi normaalsest nõrgem või puudulik talitlus


hüpofüüs

sisesekretsiooninääre, mis mõjustab organismi ainevahetust ning kasvu


hüpohondria

irratsionaalne mure ja hirm oma tervise pärast, oma terviseseisundi pidev ärev jälgimine

psüühikahäire, mis kuulub somatoformsete, kehalisi aistinguid põhjustavate, häirete rühma ja on tingitud kindlast veendumusest, et esineb mingi kehaline haigus ja see veendumus tugineb oma kehasümptomite vääral tõlgendamisel


hüpohondriline

irratsionaalselt ja ärevalt oma tervise pärast muretsev, terviseärevuse all kannatav


hüpokoer

suhkruhaigeid aitav koer, kes hindab peremehe madala veresuhkru taset lõhna järgi ning talle sellest märku annab


hüpoksia

hapniku vähesus või puudujääk organismi kudedes


hüpotaks

liitlause, kus osalaused (pea- ja kõrvallause) on alistusseoses


hüpoteek

kinnisasjale seatud pant laenu tagatisena

kinnisvara pantimine laenu tagatisena (EKSS)


hüpotees

mingi nähtuse seletamiseks esitatud tõestamata, ent ka kummutamata teaduslik oletus


hüpoteetiline

ebapiisavale teadmisele tuginev, (seni) tõestamata, oletusel põhinev


hüpotermia

kehatemperatuuri langemine normaalsest tunduvalt madalamale


hüpotroofia

pidevast puudulikust toitumisest tingitud seisund, mis väljendub kaalulanguses ja lastel kasvupeetuses

lapse haiguslik kõhnus toidu ühekülgsuse vm tagajärjel


hüpovitaminoos

mingi vitamiini vähesus või puudumine organismis ning sellest tingitud haiguslik seisund


hüppama

jalgadega mingilt pinnalt üles tõukama, sellisel moel kuhugi liikuma (inimeste ja loomade kohta)

kui sa <eki-highlight>hüppad</eki-highlight>, siis sa lükkad ennast jalgadega kiiresti maast lahti


hüppelatt

postidele asetatav ristpuu, mis näitab hüppe kõrgust (kõrgus- ja teivashüppes)


hüppelaud

vahend edasijõudmiseks, karjääri tegemiseks

toenghüpete sooritamiseks nahaga kaetud laud


hüppeline

(hrl arengus, kasvus:) järsult ja ülikiiresti toimuv või tekkiv


hüppemägi

hoonõlvast, tõukelauast, maandumisnõlvast ja pidurdusalast koosnev spordirajatis suusahüpete sooritamiseks


hüppenöör

nöör, mida sa hüpates liigutad üle oma pea ja jalgade alt läbi

enamasti käepidemetega nöör, mida otstest hoides keerutatakse ning millest üle hüpatakse


hüppepakk

hoovõturajas olev pakk, millelt sooritatakse äratõuge (nt kaugushüppes)


hüppeteivas

vahend, mille abil teivashüppes latti ületatakse


hüppetorn

tornikujuline ehitis vettehüpeteks või suusahüpeteks

tornikujuline ehitis vettehüpeteks (EKSS)


hüppevõrk

akrobaatilist laadi hüppeharjutusteks mõeldud vahend, mille puhul on tugev kangas keerdvedrudega terasraamile pingule tõmmatud


hüsteeriline

ärritatud, ülierutatud seisundist põhjustatud, sellega seotud või sellele omane

nii iseloomustatakse inimest, kel on mitmesugused häired tundlikkuses ning meeleelundite talitluses, samuti tugevad kontrollimata tundeväljendused


hütnik

endisaegne maata või vähese maaga, suurema talu maal hrl saunas elav kehvtalupoeg


hüva

(muhedamas, mõnusamas keelepruugis:) hea


hüvakult

paremalt, paremalt poolt, parema käe poolt


hüvang

hea olukord või seisund, millegi soodus laabumine


hüvasti

sõna, mida sa ütled lahkudes, eriti siis, kui arvad, et ei näe teist inimest enam pikka aega


hüvasti jätma

lahkumissõnu lausuma, „head aega” vms ütlema


hüvastijätt

kellestki või millestki lahkumine, kellegagi või millegagi hüvasti jätmine, lahkumissõnade lausumine


hüvitama

rahalist kulu tasa tegema, kellegi kulusid (mingil määral) tagasi maksma


hüvitis

kellelegi makstav rahasumma majandusliku kaotuse, varanduse vähenemise vm kahju eest


hüübimatus

vere võimetus tardudes kokku minna, millele on iseloomulikud lihase- ja liigesesisesed verejooksud ning haavade kauakestev veritsus


hüüd

valju häälega mingi teate, käsu, kutse vms edasiandmine


hüüdlause

lühidas ja löövas sõnastuses (ühiskondlik, poliitiline) juhtmõte, nõue või üleskutse

(lühike) lause, mis jääb kergesti meelde ja millel on enamasti poliitiline või ühiskondlik sisu


hüüdma

kellelegi mingit käsku, teadet vms valju häälega edasi andma, kellegi poole hõikega pöörduma

(eemalt) valju häälega midagi ütlema või kedagi kutsuma

kellelegi mingit käsku, kutset, teadet vms. valju häälega, kõlavalt edasi andma, kellelegi midagi hõikama


hüüdsõna

kõneleja tunde- ja tahteavaldusi, häälitsusi, loodushääli vms väljendav muutumatu sõnaliik (nt <eki-foreign>oi, ahaa, põmm</eki-foreign>)

sõna, mis väljendab tundeid ja emotsioone ning on suhtlemisel kontakti hoidmise ja loomise vahend. Hüüdsõnad on näiteks <eki-foreign>oi</eki-foreign>, <eki-foreign>ah</eki-foreign>, <eki-foreign>jah</eki-foreign>, <eki-foreign>noh</eki-foreign>, <eki-foreign>tere</eki-foreign>, <eki-foreign>aitäh</eki-foreign>

kõneleja tunde- ja tahteavaldusi, häälitsusi, loodushääli vms. väljendav muutumatu sõna


hüüf

seene keha moodustav rakk või niitjas rakkude rida


hüüp

hrl (hallikas)kollase-pruunitriibulise sulestikuga roostikulind


hüüumärk

püstkriipsust ja selle all olevast punktist koosnev kirjavahemärk (!), mis tähistab nt käsku, hoiatust, keeldu või imestust

(märk !) kasutatakse lause või sõna järel, et väljendada näiteks tugevat käsku, keeldu, soovi või üllatust


ib.

(tekstis viitamisel:) sealsamas, samas (eespool viidatud) raamatus või samal leheküljel


iba ajama

mõttetut, segast või tüütut juttu rääkima


Ibeeria poolsaar

Lõuna-Euroopa poolsaar, millel asuvad Hispaania, Portugal, Gibraltar ja Andorra


Iberico sink

Hispaania päritolu kvaliteetne vinnutatud sink mustajalgsete sigade lihast, keda karjatatakse mägedes vabas õhus


Ibiza

saar Hispaania Baleaari saarestikus Vahemeres, tuntud suvitus- ja turismipiirkonnana


ibo

peamiselt Nigeeria lõuna- ja idaosas elava Aafrika rahva liige


ida

ilmakaar, mis asub põhjast 90° päripäeva


idamaa

maailma osa, mis hõlmab eriti Lähis-Ida, Põhja-Aafrikat ja Kesk-Aasiat


idamaine

idamaadest, hrl Lähis- ja Kaug-Idast ja Kesk-Aasiast pärinev, sealsele kultuurile omane


idand

idanev taim, mis toitub seemnes või viljas olevaist toitainevarudest


idandama

idanemist esile kutsuma, idanema panema, idaneda laskma (EKSS)


idanema

(mõtete, tunnete, ideede vms kohta) tekkima, sündima, ilmuma, esile tulema. (EKSS)


idanevus

protsent, mis näitab idanevate seemnete arvu 100 seemne kohta


Ida-Timor

riik Kagu-Aasias Malai saarestikus Timori saare idaosas


ideaal

taotluste kõrgeim eesmärk, ettekujutus millestki täiuslikust (EKSS)


ideaalkuju

millegi parim võimalik kuju või vorm
millegi täiusliku kehastus (EKSS)


ideaalne

ideaalile, taotluste kõrgeimale eesmärgile vastav, absoluutselt täiuslik


ideaaltüüp

absoluutselt täiuslik, parim võimalik tüüp, vorm vms


idealiseerima

kedagi või midagi tegelikust täiuslikumana nägema või kujutama

kedagi v. midagi tegelikust täiuslikumana nägema v. kujutama; ideaalina kujutlema v. kujutama


idee

(äkiline leidlik) mõte või kavatsus midagi teha


idée fixe

lakkamatult püsiv mõte või kujutlus (ka haigusliku nähtusena)


ideekonkurss

võistlus uute ideede saamiseks (nt mingi ala hõlvamisel, millegi kujundmisel, mõne probleemi lahendamisel)


ideeline

ideedel või maailmavaatel põhinev, neisse puutuv või neis avalduv


ideetu

ilma (suurte) idee(de)ta, (täiesti) ilma mõtete ja plaanideta


identifitseerima

isiku ja andmete üksühest vastavust kindlaks tegema, kedagi või midagi kellenagi või millenagi ära tundma

identsust kindlaks tegema, kedagi v. midagi kellenagi v. millenagi ära tundma (EKSS)


identiteet

inimese teadmine endast, oma minast, enda samastamine teatud sotsiaalse rühmaga, eristudes teistest

samastumine, ühtekuuluvustunne, mis võib rajaneda rahvuslikel, ideoloogilistel,kultuurilistel või riikkondlikel tunnustel


identsed kaksikud

ühest ja samast viljastatud munarakust arenenud kaksikud


identsus

üksühene vastavus, täpselt ühesugune, üks ja seesama olemine


ideograafia

kiri, mille märgid tähistavad mõistet või sõna (nt vanem egiptuse kiri, sumeri kiilkiri)


ideogramm

mõistet tähistav kirjamärk, number või tingmärk


ideoloogia

ühiskonnas kehtiv ja poliitilist võimu legitimeeriv maailmavaateliste eelistuste ja tõekspidamiste süsteem

orientatsioon, mis iseloomustab teatud rahvust v. gruppi


idikas

ülimal määral totter, rumal inimene, lollakas


idioom

püsiühend, mille kogutähendus ei tulene ühendit moodustavate sõnade tähenduste summast (nt <eki-foreign>viskab villast, vesi ahjus</eki-foreign>)

sõna-sõnalt teise keelde mittetõlgitav püsiühend või keeleline omapärasus (nt <eki-foreign>kuidas käsi käib?</eki-foreign>)

püsiühend, mille kogutähendus ei tulene ühendit moodustavate sõnade tähendussummast; sõna-sõnalt teise keelde mittetõlgitav püsiühend v. keeleline omapärasus


idioot

raske vaimse puudega, vajab regulaarset hooldust


idiootia

vaimse alaarengu raskeim vorm, sügav vaimne alaareng


ID-kaart

isikut tõendav kiipkaart, Eesti Vabariigi isikutunnistus

isikut identifitseeriv magnetkaart (EKSS)


idu

taime esimene arenemisaste (hrl seemnest)

taime esimene arenemisaste (hrl. seemnest) (EKSS)


iduettevõte

alles käivituv lennuka äriideega väikeettevõte, mille eesmärk on arendada välja täiesti uus toode või teenus


idufirma

alles käivituv lennuka äriideega väikeettevõte


idulane

(inimesel jt imetajatel:) organism emakasisese arengu varaseimas järgus (inimese puhul vältab see esimesed kaheksa rasedusnädalat)


idüll

vaikne, harmooniline, mitte millestki tumestatud olemine

väike luuletus enamasti karjuste elust, algselt lüroeepiline, sageli dialoogivormiline


idülliline

vaikne, harmooniline, mitte millestki tumestatud


IED

isetehtud lõhkeseade, nt pomm või miin (terroristidel, mässulistel vm)


iga

kellegi või millegi teatav vanus, aeg, mis on seni elatud või olemas oldud

aeg, mille keegi v. miski on käesoleva momendini elanud v. olemas olnud


iga hinna eest

tingimata, kõiki võimalikke vahendeid kasutades


iga kell

alati, ükskõik mis ajal
igal juhul, kindlasti


igaks juhuks

et täiesti kindel olla, igasuguste ootamatuste vältimiseks

selleks, et vältida ebameeldivat olukorda


igakülgne

mis tahes, kõikvõimalikke (eri) liiki asju hõlmav


igal juhul

täie kindlusega, ilma et mingit kahtlust tekiks


iga mats

(möönvalt:) ükskõik kes, iga inimene
ükskõik kes


igamees

(möönvalt:) ükskõik kes, iga inimene
ükskõik kes
iga üksik inimene eraldi võetuna


igameheõigus

õigused ja kohustused, mis seovad inimest loodusega kui rahva ühisvaraga


iganema

oma ajakohasust kaotama, oma aja äraelanuks muutuma, moraalselt vananema


iganes

(märgib ebamäärast asjaolu:) ükskõik mis, ükskõik milline, ükskõik kus vms


iganädalane

igal nädalal toimuv, esinev vms
kord nädalas


igapidi

igas võimalikus suunas, igal võimalikul moel


igapäev

igapäevane elu oma toimetuste ja askeldustega


igapäevane

iga päev, päevast päeva toimuv, esinev vms


igapäevariietus

igapäevaseks kandmiseks mõeldud, nt tööl või kodus kantav riietus


igapäevasus

igapäevane elu koos kõige sellega, mis inimesi ümbritseb


igapäevatöö

töö, mida keegi päevast päeva teeb
põhitöö, leivatöö
igapäevaselt tehtav töö


igapäine

tavaline, laialt levinud, argine
tavaline, harilik


igasugu

paljudest eri liikidest, iga liiki või laadi


igatahes

(öeldavat kinnitades:) igal juhul, täiesti kindlasti


igatepidi

igas suhtes, igas mõttes, igal moel
igas suhtes, igas mõttes


igati

igas suhtes, igas mõttes, igal moel
igas suhtes, igas mõttes
igas suhtes


igatsema

eemal viibides kedagi või midagi jälle näha soovima, tundeliselt lootma taas kohtuda


igatsus

nukker, hell tunne, mis sisaldab endas (unistuslikku) soovi, iha millegi või kellegi järele

nukker, hell tunne, mis sisaldab endas soovi, iha millegi v. kellegi järele (EKSS)


igav

selline, milles ei ole või mis ei paku vaheldust ja mis ei avalda muljet


igavavõitu

vähe vaheldust pakkuv, üsna igav
veidi igaval moel


igaveseks

lõpmata pikaks, püsivaks ajaks, jäädavalt


igavesti

ajaliselt lõputult või lõpmata pikaks ajaks

väljendab omaduse suurt määra, väljendab imestust


igavikuline

selline, mis on aegade algusest olemas olnud ja kestab lõputult


igavus

tegevusetusest, millegi üksluisusest või huvi puudumisest tingitud tüdimustunne

tegevusetusest, millegi üksluisusest, vaheldusetusest v. huvitusetusest tingitud tüdimustunne


igaüheõigus

õigused ja kohustused, mis seovad inimest loodusega kui rahva ühisvaraga

õigus kõikjal loodus- ja kultuurmaastikul, sõltumata maa omandivormist, liikuda jalgsi vm moel, kui sellega ei tekita omanikule kahju, ei kahjustata loodust ega häirita kohalike elanike kodurahu


igaüks

(möönvalt:) ükskõik kes, iga inimene
ükskõik kes


igbo

peamiselt Nigeeria lõuna- ja idaosas elava Aafrika rahva liige


igemepõletik

igemete põletikuline haigus, mille nähtudeks on valulikkus, punetus ja turse


igerik

omaduselt ja kõlblikkuselt vilets või kidur, väga armetu


igiammune

väga kaua aega tagasi toimunud, väga kaugesse aega kuuluv


igihaljas

(looduse, taimede kohta:) aasta läbi haljas, rohu värvi roheline


igikelts

maa-ala, kus pindmine maakooreosa on püsivalt külmunud (nt Kirde-Siberis)


igiliikur

kujutletav masin, mis liigub või teeb tööd igavesti


iginaiselik

väga naiselik, naistele igipõliselt omane


igipõline

väga vanast ajast pärit, väga ammu tekkinud, loodud vms, väga vana


ignorantne

asjatundmatu, mingit ala, küsimust vms mitte tundev


ignorants

hoolimatu, ükskõikne asjatundmatus
vastaspoolt mittearvestav suhtumine


ignoreerima

tahtlikult tähele panemata jätma, mitte arvestama


igrek

eesti tähestiku võõrtäht (esineb üksnes võõrnimedes ja tsitaatsõnades)

vastav häälik võõrkeele hääldusreeglite kohaselt


iguaan

seljaharja, külgedelt kokkusurutud kere ning väga pika sabaga sisalik peamiselt Lõuna- ja Kesk-Ameerikas

Kesk- ja Lõuna-Ameerikas elutsev suur pikasabaline sisalik


iha

kirglik soov, kange tahtmine, sisemine sund midagi saada või teha

kirglik soov, kange tahtmine, sisemine sund midagi saada v. teha


ihaldama

(vastassoo kohta:) meelelist iha tundma (EKSS)


ihaldusväärne

selline, mida või keda hrl paljud ihaldavad


ihalema

hardalt või ihaldades imetlema
hardalt v. ihaldades imetlema


ihalus

harras või ihaldav imetlus
sellise imetluse objekt


ihar

meelelise himu, suguiha kütkes olev, seda tundev või väljendav


iherus

täpilise seljaga vääriskala Põhja-Euroopa rannavetes ja Läänemeres ning kudemise ajal jõgedes


ihes

maitsva lihaga sale hõbedane kala Peipsi järves

peipsi siig (Coregonus lavaretus maraenoides)


ihne

raha mitte kulutada raatsiv, ülemäära kokkuhoidlik

midagi napilt, otsekui vastu tahtmist andev


ihnur

inimene, kes ei raatsi raha välja anda ja on ülemäära kokkuhoidlik


ihtüoos

naha sarvestumishäire, mille korral naha pinnal moodustuvad soomusjad ketud ning nahk meenutab kala- või maonahka


ihtüosaurus

ürgaja meredes elanud hiiglaslik kalalaadne roomaja


ihtüotsiid

mürk, millega hävitatakse veekogudes soovimatuid kalu


ihu

inimese (hrv. muu elusolendi) keha (sageli hingele v. vaimule vastandatud) või selle mingi piirkond, eriti lihaosa v. välispind


ihualasti

täiesti alasti, ühegi riidehilbuta, täiesti ilma riieteta


ihu ja hingega

kogu oma olemusega, jäägitult, täielikult


ihukaitsja

kellegi julgeolekut kaitsev isik
ihukaitseväelane


ihukarva

heleda ihuga ühte värvi
ihuga sama värvi


ihukarvad tõusevad püsti

(suure hirmu või ärrituse pealetuleku ja tundmise kohta)


ihukarvu püsti ajama

suurt hirmu või viha tekitama
kedagi ehmatama või ärritama


ihulik

inimese kehaga seotud
inimese kehaga seotud


ihunuhtlus

(ka füüsilisi kannatusi põhjustava karistuse kohta üldse)


ihupesu

keha vastas, teiste riiete all kantavad riietusesemed (nt aluspüksid, särk, rinnahoidja)

riideesemed, mida inimene kannab keha vastas teiste riiete all, näiteks aluspüksid ja rinnahoidja


ihusoe

umbes nii soe nagu inimese kehatemperatuur


ihusõbralik

(vahetult nahale mõjuva materjali vm kohta:) kehale mõnus


ihutoidus

(toidu kohta, hrl vastanduses vaimumaailmale)


iial

mitte mingil ajal, korral või juhul
ükskõik, millal; ükskõik, mida


iidamast-aadamast

ammustest aegadest, kaugest ajast (saadik)


iidne

väga vanast ajast pärit, väga ammu tekkinud, loodud vms, väga vana


iidol

erilise austamise või jumaldamise objekt


iileks

lähistroopilises ja troopilises Ameerikas ning Aasias kasvav igihaljas põõsas, Eestis ilutaim


iileus

soole läbitavuse häire (nt soolevalendiku sulgumine kasvaja tõttu)


Iiri

riik Euroopas, mis moodustab suurema osa Iiri saarest


iiris

suhkru- ja tärklisesiirupist ning piimast või koorest valmistatav helepruun maius, ka kompvekina

suhkrust, rõõsast koorest ja võist kuumutamise teel valmistatud magus toiduaine


iirlane

Iirimaa põhirahva liige
Iirimaa kodanik või elanik
Iirimaa päritolu inimene
Iirimaa elanik


iiskann

toruga (ja hrl selle otsas oleva erilise sõelaga) kann taimede kastmiseks


iisop

Vahemere maadelt pärinev püstiste varte ja tumesiniste, roosade või valgete õitega magusalõhnaline ilu-, mee-, ravim- ja vürtsitaim

(Hyssopus) Vahemeremaade ja Lääne-Aasia liivastelt aladelt pärist huulõieliste sugukonda kuuluv umbes 5 liigiga rohtsete puhmaste ja igihaljaste põõsaste perekond


Iisraeli lapsed

(Piiblis Jaakobist põlvneva rahva kohta)


iitsatama

(arglikult) midagi ütlema v. lausuma, häält tegema, iitsatama (sageli koos eitusega); piiksudes ütlema


iive

teatud piirkonna rahvaarvu muutumine kindla ajavahemiku jooksul, hrl juurdekasv

arvuline v. koguseline juurdekasv (EKSS)


iiveldama

kui sul <eki-highlight>iiveldab</eki-highlight>, siis sa tunned, et tahaksid oksendama hakata


iiveldus

südame pahaksmineku, oksendamistungi algusjärk


ikaldama

(põllusaagi kohta:) ebasoodsate ilmastikuolude tõttu osaliselt või täielikult hävinema


ikatlõng

erivärviliste laikudega lõng (saadakse lõnga kinniseotud vihtidena värvides)


ike

rõhuv, orjastav võim v. valitsus; üldse rasked kohustused


ikka

kogu aeg, alati, iga (viimane kui üks) kord

(AEG) iga kord; kõigil juhtudel; kogu aeg


ikkagi

sellegipoolest, kõigele vaatamata
kõigest hoolimata; sellest hoolimata


ikka ja jälle

pidevalt, aina uuesti, kogu aeg
(AEG) mingi aja tagant korduvana


ikonoklast

pühapiltide vastases liikumises (pildirüüstes) osaleja 8.–9. sajandi Bütsantsis


ikonostaas

ikoonidega sein õigeusu kirikus altariruumi ees

kreekakatoliku kiriku altariruumi ülejäänud kirikuruumist eraldav ustega puit- v kivivahesein, millele on kindlate reeglite järgi paigutatud ikoonid


ikoon

tahvelmaal või reljeef, millel on kujutatud Kristust, jumalaema, pühakuid või piiblistseene (kultusese katoliikluses ja eriti õigeusus)

infotehnoloogias väike teksti asendav rahvusvaheline piltkujutis kuvaril programmifunktsioonide valimiseks jm


ikoonimaal

hrl puidule maalitud pühapilt (ikoon kui maal)


ikosaeeder

hulktahukas, millel on kakskümmend tahku


ikterus

sapivärvnikest tulenev naha, limaskestade ja silmavalgete kollasus (haigustunnusena või mõnedel vastsündinutel füsioloogilise nähuna)

naha, limaskestade ja silmavalgete kollasus, mida põhjustab bilirubiini hulga suurenemine veres


ila

hrl loomal suust või suunurkadest voolav sülg


ilalõug

(halvustavalt inimese kohta, ka sõimusõnana)


ilamokk

(juhmi vms inimese kohta; ka sõimusõnana)


ilang

Kagu-Aasias kasvav väga aromaatsete kollaste õitega puu


ilang-ilang

Kagu-Aasias kasvav väga aromaatsete õitega puu (EKSS)


ilastama

sülge suust välja ajama, süljega kokku tegema

ilane olema, ila jooksma; ilaseks tegema v. määrima, ilastama.


ilatsema

süljega koos olema, sülge suust välja ajama


i-le punkti panema

millelegi täiuslikuks, väärikaks lõpetuseks olema


ilge

tugevat vastikustunnet tekitav, eriti vastik või tülgastav


ilkuma

kellestki või millestki parastavalt, kahjurõõmsalt rääkima, kellegi või millegi üle pahatahtlikku nalja heitma


illatiiv

(grammatikas:) kääne, mis vastab küsimustele <eki-foreign>kellesse?</eki-foreign>, <eki-foreign>millesse?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennasse, majasse</eki-foreign>)

eesti keele kääne, mis vastab küsimusele <eki-foreign>kellesse?/milless</eki-foreign><eki-foreign>e?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennass</eki-foreign><eki-foreign>e</eki-foreign>, <eki-foreign>õpikusse</eki-foreign>)


illegaalne

seadusega vastuolus olev, ametlikult keelatud, mittetunnustatud või määramata

nii iseloomustatakse tegevust v tegu, mis pole seadusega kooskõlas


illikuku

armas ja sõnakuulelik (eriti laste kohta või laste keeles)


illuminatsioon

kaunistav kunstlik valgustus (nt värvilised laternad, lambid, mitmesugused valgusefektid)

algselt käsikirjade kaunistamine kulla, harvem hõbedaga, hiljem tähistas inkunaablites, käsikirjades piltide, initsiaalide maalimist või värvimist


illumineerima

ilutuledega, valgustusega kaunistama või varustama


illusionist

silmapettetrikke tegev tsirkuseartist või mustkunstiga tegeleja


illusioon

petlik, ekslik ettekujutus või selline kujutluspilt (nt aluseta lootus, täitumatu unistus)

samades tingimustes reeglipäraselt korduv tajueksimus, moonutatud, ebaõige taju, mis peegeldab objekte teisiti, kui need on tegelikult


illusoorne

sellist muljet jättev, mis ei vasta tegelikkusele, petlikul kujutlusel põhinev


illustraator

teksti juurde pilte, jooniseid vms valmistav kunstnik

teksti juurde illustratsioone valmistav kunstnik


illustratiivne

näidiseks olev või näiteid esitav, selgitav või illustreeriv


illustratsioon

trükises või käsikirjas teksti kaunistav, selgitav või täiendav pilt, joonis, skeem vms

teksti kaunistav, selgitav v. täiendav pilt, joonis, skeem, diagramm vms. (käsikirjas, trükises)


illuviaalhorisont

tihenenud pinnakiht, kuhu on nõrgunud ained ülemistest mullakihtidest


ilm

maailm kogu oma ulatuses, (maapealne) elu üldiselt

pidevalt muutuv atmosfääri olek (temperatuur, sademed, tuul, pilvitus), hrl. lühema aja jooksul


ilmaaegne

selline, mida pole vaja, millest pole kasu

selline, millel pole tulemust, mis on tagajärjetu


ilmaaegu

ilma erilise põhjuse või eesmärgita, tarbetult või kasutult


ilmaasjata

ilma erilise põhjuse, tagamõtte v. eesmärgita. (EKSS)


ilma ennustama

ilmavaatlusandmetele toetudes midagi edasise ilma kohta oletama, seda ette arvama


ilmaennustus

see, mida kindlatele ilmavaatlusandmetele toetudes edasise ilma kohta oletatakse

teade (näiteks televiisoris või raadios) selle kohta, milline ilm homme või järgnevatel päevadel tuleb


ilma hoolde

hoole või hoolitsuseta, ilma et keegi toetaks või aitaks


ilmajaam

mõõteseadmetega varustatud vaatlusväljak, kus kogutakse ilmaandmeid (tänapäeval hrl automatiseeritud seirejaam)


ilmajagu

suur kokkuleppeliste piiridega maismaa-ala, mis hõlmab mandri või selle osa koos lähedal asuvate saartega


ilma jätma

kedagi millestki eemal hoidma, kelleltki midagi ära võtma


ilma jääma

kedagi või midagi kaotama (hrl vastu oma tahtmist), mitte enam omama

kui keegi <eki-highlight>jääb</eki-highlight> millestki <eki-highlight>ilma</eki-highlight>, siis tal ei ole seda enam või ta ei saa seda endale


ilmakaar

suund vaatlejast horisondi teatavasse punkti, suund looduses või kaardil

teatav suund (looduses), näiteks põhi, ida, lõuna või lääs


ilmake

ilm, ilmastik (kiitvalt, osatavalt vm hinnanguga)


ilmakord

see, kuidas asjad on maailmas korraldatud

maailma poliitiline, majanduslik vms olukord


ilmale tooma

(naise, ka emasloomade kohta:) loodet sünnitusteede kaudu emakast väljutama, last või lapsi, järglasi ilmale tooma

kui naine <eki-highlight>sünnitab</eki-highlight>, siis tuleb laps tema kõhust välja


ilmale tulema

(inimese ja loomade kohta:) emaihust ilmale tulema ja elu alustama


ilmalik

religiooni ja kirikuga mitteseotud, jumalasõna või kirikutraditsioone mitte järgiv, mittevaimulik


ilmalikustama

(ühiskonnaelu, vaimuelu kohta:) religioonist ja kirikust eemaldama, kiriku mõju alt vabastama, ilmalikuks muutma


ilmalikustuma

(ühiskonnaelu, vaimuelu kohta:) religioonist ja kirikust eemalduma, ilmalikuks muutuma


ilmamaa

maakera koos kõige sellel leiduvaga
kõik maad, riigid
Maa koos kõikide riikide ja inimestega


ilmameister

mingi spordiala ülemaailmsete võistluste võitja


ilmameri

(maailmamere, ka ookeanide ja kaugete merede kohta)


ilmaolud

ilmaga seotud asjaolud, neist tulenev olukord


ilma pikema jututa

ilma igasuguse jututa, aega viitmata, otsekohe


ilmaprognoos

see, mida kindlatele ilmavaatlusandmetele toetudes edasise ilma kohta oletatakse

teade (näiteks televiisoris või raadios) selle kohta, milline ilm homme või järgnevatel päevadel tuleb


ilmapuu

taevast, maad ja allmaailma ühendav vertikaalne telg mütoloogilises maailmakäsituses


ilmaratas

vertikaalselt pöörlev karussell kõrgusest avanevate vaadete nautimiseks


ilmaruum

kogu universumit hõlmav lõputu ruum väljaspool Maad koos selles leiduvate objektidega

väljaspool Maa atmosfääri asuv ruum, kus on tähed ja planeedid


ilmasatelliit

atmosfääri uurimiseks ja ilmavaatluste tegemiseks kasutatav tehiskaaslane


ilma soojaks kütma

maailmas kõike hästi seadma
kõiki aitama


ilmastu

mingi paikkonna geograafilisest asendist tingitud pikaajaline ilmade laad ja rütm

mingi maa-ala ilmade pikaajaline laad ja rütm


ilmasõda

sõda, millesse on haaratud mitme maailmajao riigid (ka suurriigid)


ilmataat

(ilma, ilmastiku kui elusolendi kohta)
ilm: ülekantud tähenduses


ilmatark

inimene, kes oskab ilma ennustada loodusmärkide järgi


ilmateade

teade ilma kohta (televisioonis, raadios, ajalehes või internetis)


ilmavalgust nägema

sündima, ilmale tulema
teoks saama, trükist ilmuma


ilmaütlev

(grammatikas:) kääne, mis vastab küsimustele <eki-foreign>kelleta?</eki-foreign>, <eki-foreign>milleta?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennata, majata</eki-foreign>)

eesti keele kääne, mis vastab küsimusele <eki-foreign>kelleta?/milleta?</eki-foreign> (nt <eki-foreign>vennat</eki-foreign><eki-foreign>a</eki-foreign>, <eki-foreign>õpikut</eki-foreign><eki-foreign>a</eki-foreign>)


ilme

iseloomu või psüühilise seisundi kajastus näol

see, kui inimese näo peal on näha tema mõtted või tunded

millegi väline laad, iseloomulik(ud) v. tunnuslik(ud) joon(ed)


ilmekas

värvikalt, eredalt tundeid, mõtteid või nende varjundeid väljendav


ilmeniit

hallikaspruun või pruunikasmust metalse läikega mineraal

hallikaspruun v. pruunikasmust metalse läikega mineraal


ilmestama

sündmust, olukorda, kohta vm huvitavaks, meeldejäävaks tegema

ilmet andma, ilmekaks tegema; nauditavamaks, värvikamaks, meeleolukamaks vms. muutma (EKSS)


ilmetu

(olemuse, oleku kohta:) mitte muljet avaldav, ühesugustest või eripärata osadest koosnev, sellisena ebahuvitav


ilmetus

iseloomulike või tunnusjoonte puudumine, ebahuvitav, mitte pilkupüüdev olek


ilmet võtma

valmis, korda saama, kuju võtma, kujunema (hakkama)


ilming

millegi esinemis- või avaldusvorm, millegi avaldumine


ilmkärakas

(väga kõva paugu või tugeva plahvatuse kohta)


ilmlik

religiooni ja kirikuga mitteseotud, jumalasõna või kirikutraditsioone mitte järgiv, mittevaimulik


ilmlõpmata

lõputult, igavesti kestes
alatasa, väga sageli


ilmlõpmatu

(rõhutades:) lõpmatu, üha jätkuv või kestev


ilmne

täiesti selge, väga selgelt märgatav
selline, et mingit kahtlust pole
kergesti, väga selgelt nähtav


ilmnema

(osakaupa, vähehaaval) esile või ilmsiks tulema


ilmselt

osutab ebakindlale teadmisele, oletusele, suhteliselt suurele tõenäosusele

kasuta siis, kui sa arvad, et miski juhtub või on tõsi


ilmsiks tulema

avalikuks või teatavaks saama
märgatavaks saama, esile tulema


ilmtingimata

täie kindlusega, ilma et mingit kahtlust tekiks


ilmuma

uue teosega avalikkuse ette (lugejani, kuulajani, vaatajani) jõudma, hrl raamatute, ajakirjade, muusikaplaatide vms kohta

kui näiteks ajaleht või raamat <eki-highlight>ilmub</eki-highlight>, siis see avaldatakse

nähtavaks v. märgatavaks saama, esile kerkima, tekkima


ilmumiskoht

artikli vm teose ilmumise koht (nt kirjastus, linn või väljaanne)


ilmutama

tegude, oleku või sõnadega midagi avaldama või teatavaks tegema

oma käitumise või olekuga midagi välja näitama


ilmuti

keemiline lahus, mille abil tekitatakse valgusega mõjutatud fotomaterjalile nähtav kujutis

fotograafias ilmutamisel kasutatav lahus


ilmutusraamat

(Uue Testamendi viimase raamatu, Johannese ilmutusraamatu kohta)

kirikl ilmutustest rääkiv raamat (hrl Johannese ilmutusraamatu kohta)


ilu

teatud omadused (välimus, värvus, vorm vm), mille vaatamine annab esteetilise naudingu

kaunidus, veetlevus (nii välisena kui ka abstraktsemana, esteetilise kategooriana vms.)


iluaed

kaunistava otstarbega aed
ilu pärast rajatud aed või selle osa


iluaednik

iluaiandust õppinud, sel alal töötav inimene


iluaiandus

aiandusharu, mis tegeleb ilutaimedega (lillede, ilupuude ja põõsastega)

ilutaimede aretamise, paljundamise, kasvatamise ning hooldamisega, ka iluaedadega jm. haljasaladega tegelev aianduse haru (EKSS)


iluasi

hrl interjööri kaunistav asi (nt kujuke või vaas), millel ei ole praktilist väärtust


iludus

kaunis inimene (hrl naine)
(eriti) kaunis naine.


iluduskuninganna

(hrl tiitli, aunimetuse osana:) iludusvõistluse võitnud naine


iludusvõistlus

võistlus kauneimate naiste selgitamiseks


ilueedi

edev, ennast imetlev mees, kes oma välimusele suurt rõhku paneb, hrl peenutsedes või liialdades rõivastusega


ilukirjandus

kunstiloomingu valdkonda kuuluv kirjandus, mis taotleb esteetilist naudingut, meelelahutust vms

kunstiloomingu valdkonda kuuluv kirjandus (EKSS)


ilukirjanik

ilukirjanduslikke teoseid kirjutav inimene

inimene, kes kirjutab näiteks romaane või jutte

ilukirjanduslikke teoseid kirjutav isik (EKSS)


ilukirurgia

plastikakirurgia haru, mis ilma meditsiinilise näidustuseta muudab lõikuse teel kehaosa kuju


ilukõla

keeleline ilus või hea kõla, häälikute valikuga saavutatud heakõlalisus


ilukõneleja

kõrgelennuliste, kaunite (ja sisutühjade) sõnadega kõneleja


ilukõneline

kõrgelennulisi, ilusaid (tühje) sõnu sisaldav


ilulema

lõbusalt aega veetma, (tühja) lõbutsema
rõõmu tundma


ilulõikus

ilukirurgias tehtav näo- vm lõikus (nt rindade suurendamine, rasvaimu)


ilumeel

ilu tajumise ja mõistmise võime
ilu tajumise ja mõistmise võime (EKSS)


ilunööp

kaunistuseks kasutatav nööp
kaunistuseks kasutatav nööp (EKSS)


iluravi

ilu säilitamiseks või värskendamiseks kasutatavad võtted (nt naha puhastus ja koorimine, ilusüstid, tselluliidiravi)


ilus

välimuselt meeldiv, vaadates rahuldust pakkuv, väga kena


ilusalong

juuksuri-, kosmeetika-, iluravi- vms teenust pakkuv ettevõte


ilusasti

silmale või kõrvale nauditavalt, esteetilist elamust pakkuvalt


ilustama

elunähtusi vm tegelikust ilusamana, paremana esitama või kujutama, sellisena paista laskma

elunähtusi, tegelasi jm. ilustama, kaunistama v. õilsamana paista laskma


ilusti

nõuete kohaselt, nagu peab, nii, et midagi (halba) ei juhtu


ilustis

millegi kaunistamiseks kasutatav ese, muster, nikerdus, kiri vms


ilutaim

meeldiva välimuse pärast kasvatatav taim, ehistaim, dekoratiivtaim