kõigusoojane

(loomade kohta:) ümbruse temperatuurist sõltuva, kõikuva kehasoojusega (nt kalad, kahepaiksed, roomajad)

(hrl loomade kohta) ümbruse temperatuurist sõltuva kehasoojusega.


kõigutama

ühtlaselt edasi-tagasi (või üles-alla) liigutama

millegagi selliseid liigutusi tegema, midagi kõikuma panema

ebakindlaks muutma, kõikuma, vankuma panema


kõigutamatu

selline, mida ei saa kõigutada, vankuma panna ega ümber lükata


kõik

iga üksik mingist tervikust, viimane kui üks


kõikehõlmav

kõike enda alla võttev, ammendav või üldine


kõiketeadja

(enda arvates) väga tark, kõike teadev inimene


kõike ühele kaardile panema

(tegevuses) ainult ühele võimalusele panustama ja kõiki teisi kõrvale jätma, varuvariante välistades riskima


kõikjal

igas kohas, kõikides kohtades
kõikides kohtades, igas kohas
paljudes kohtades


kõikjale

igale poole, kõikidesse kohtadesse (EKSS)


kõikjalt

igast kohast, kõikidest kohtadest
kõikidest kohtadest, igast kohast


kõikmõeldav

vähegi mõeldav või kujutletav, väga mitmesugune


kõiksugu

paljudest eri liikidest, iga liiki või laadi


kõiksus

kõik olemasolev, kogu universumi aine ja ruum


kõikuma

(eseme, sõiduki vms kohta:) edasi-tagasi, üles-alla vm viisil liikuma, õõtsuma või kiikuma

mitte ühesugune olema, (teatud piirides) vahelduma


kõikuv

(taseme, tulemuse vm seisundi kohta:) mitte ühesugune või ühtlane, teatud piirides vahelduv


kõikvõimalik

vähegi mõeldav, vähegi võimalik, kõige erisugusem


kõikvõimas

(jumalana) kõige üle valitsev
kõike suutev


kõikväeline

kõike väge omav (hrl üks jumala atribuutidest)


kõiv

Eestis tavaline hrl valgetüvelise koorega lehtpuu (ka -põõsas)


kõkutama

(katkendlikult, veidi vaoshoitult) naerma


kõla

hääle, heli üldine värving
heli v. helide kogum


kõlakas

suust suhu liikuv jutt, sõnum vms, millel ei pruugi tõepõhja olla


kõlaline

pilliheli, hääle või häälduse kõlaga seotud


kõlaluule

luulevorm, mis pooleldi meenutab inimkõnet, pooleldi loitsu või laulu

eeskätt luuletuse kõlale rõhku panev luule


kõlama

(helide, häälte kohta:) kuuldav olema, kuuldavana levima

kui miski (näiteks hääl, muusika, heli) <eki-highlight>kostab</eki-highlight> või <eki-highlight>kõlab</eki-highlight>, siis seda on kuulda

suuliselt v. kirjalikult sõnastatud või formuleeritud olema


kõlapilt

pillile, helisalvestisele, ansamblile vm iseloomulik kõla


kõlapuhas

(hääle, heli kohta:) puhta kõlaga, puhtalt kõlav


kõlar

kasti või teise seadmesse monteeritud valjuhääldi(d)

seade, mis saadab näiteks arvutist või raadiost heli välja

seade heli kiirgamiseks ümbritsevasse ruumi, kinnine või tagant lahtine kast, millesse on monteeritud üks või mitu valjuhääldajat


kõlasõna

häälikusümboolikaga sõna (nt <eki-foreign>määgima, vilksti, mütsak</eki-foreign>)


kõlav

tugeva, puhta (ja kauni, väljendusrikka) kõlaga


kõlbama

teatud nõuetele vastav olema, millekski kohane olema


kõlbeline

õiglus- ja moraalinormidega seotud, hea ja õigega kooskõlas olevat käitumist puudutav


kõlblik

millekski (mingite omaduste, tunnuste poolest) sobiv või kohane, teatud nõuetele vastav


kõlblus

(kristliku) eetikaga, õiglusega kooskõlas olev käitumine, avalik (Jumala, südametunnistuse) käskudest, normidest kinnipidamine


kõlblusetu

selline, mis pole kooskõlas õiglus- ja moraalinormidega, hea ja õige käitumisega


kõlblusõpetus

väärtusõpetus, mis käsitleb õiglus- ja moraalinorme ning hea ja õigega kooskõlas olevat käitumist


kõlbmatu

millekski (mingite omaduste, tunnuste poolest) mitte kõlbav ega sobiv

selline, mis ei sobi, pole kohane, pole adekvaatne


kõle

(tuule, ilma, temperatuuri kohta:) teravalt, läbitungivalt vinge või külm

Saaremaal, Lääne- ja Põhja-Eestis kasutatud algeline kodarateta kiviveoregi


kõlgutama

rippuvana ühele ja teisele poole kõigutama


kõlisema

(klaaside, kellukeste, ehete vm kohta:) heledat, kõlavat heli kuuldavale tooma


kõlistama

(klaaside, kellade vm esemete kohta:) kokku lööma, helisema panema


kõlks

annab edasi hrl metall- või klaasesemete üksteise vastu löömisel või puutumisel tekkivat lühikest kõlavat heli


kõlkuma

ripnema, kuskilt alla rippuma
edasi-tagasi kõikuma


kõllama

kellegagi telefoni teel ühendust võtma, telefonikõnet võtma


kõlutera

kehv või tühi viljatera, tühi kest, mis tuulatakse viljast välja


kõlvatu

sündsusetuks, häbituks peetav, moraalivastane


kõlvatus

sündsusetuks, häbituks peetav tegu, sõna vms


kõlvuline

millekski (mingite omaduste, tunnuste poolest) sobiv või kohane, teatud nõuetele vastav


kõmama

kumedalt, tumedalt kostma, kõlama
kumedalt kajama


kõmatama

korraks, äkki kumedalt kajama, järsult kostma


kõmin

kumedalt kajav (kauge) tume heli
sügav, kumedalt kajav heli


kõmisema

tumedalt, kumedalt kostma, tumedalt kõlama


kõmistama

(trummi, kirikukella vm) lööma, midagi kõmisema, kumedalt kõlama panema

sellist (kõva) häält tekitades midagi tegema

kõmisema panema; kõminat tekitades midagi tegema


kõmmeldi

kõvera otsaga lühike nuga millegi voolimiseks või õõnestamiseks


kõmmelduma

(puidu kohta:) kuivamisel kõveraks, kummi tõmbuma

kummi, kumerasse kuivama (hrl laudade kohta)


kõmmima

tumedalt kõlavaid lööke, hoope andma, taguma


kõmmutama

pauke tekitades midagi tegema, nt tulistama, rakette laskma, midagi suure hooga kuskile vastu lööma


kõmp

pikk latt jala jaoks oleva klotsiga, millel seistes saab teha selle latiga pikki samme


kõmpima

(üksluiselt, aeglaselt, väsitavalt) kõndima, astuma


kõmri keel

keldi keel, mida kõneldakse põhiliselt Walesis

vähemuskeel Walesis, korni ja bretooni sugulaskeel


kõmu

suust suhu liikuv, hrl põnevust, ärevust taotlev või tekitav jutt, sõnum vms, millel ei pruugi tõepõhja olla


kõmuajakirjandus

laialdast huvi, põnevust ja meelelahutust taotlev ajakirjandus


kõmufotograaf

kuulsuste pilte jahtiv (hrl vabakutseline) fotograaf


kõmuhimuline

kõmu järele janunev, kõmu, sensatsiooni taotlev või pakkuv


kõmujutt

kõmulise sisuga, kõmu tekitav jutt (EKSS)


kõmuleht

põnevust ja meelelahutust taotlev kergesisuline ajaleht (mõeldud laiale lugejaskonnale)


kõmuline

inimestes laialdast huvi ja suurt erutust tekitav, palju (tõepõhjata) kuuldusi põhjustav


kõnd

tühi, hrl väheviljakas ja harimata maa
kõndides kulgemine, ka selle erilaad


kõndima

jalga jala ette tõstes edasi liikuma, jalgsi (edasi) minema


kõndiv entsüklopeedia

rohkete ja mitmekülgsete teadmistega inimene


kõne

kõne kui retoorilise proosa žanr, aktuaalse teema suuline esitus sihiga kuulajaid veenda ja mõjutada; võib saada ka kirjaliku vormi (Neithal)


kõneaine

vestluse, kõneluse sise; aine kõneluseks


kõneakt

teatavas suhtlusolukorras suulise või kirjaliku lausena sooritatav tegu (nt käsk, palve, hüüatus)

kõne (keele) kasutus mingi eesmärgi saavutamiseks


kõne alla võtma

arutluse teemaks, kõneaineks võtma, jutuks võtma


kõnealune

arutlusel olnud või olev, jutuks olnud või olev


kõneand

loomupärane oskus end väljendada, oskus (väga) hästi kõnelda


kõnedefekt

kõneelundite, meeleelundite või närvisüsteemi anatoomilistest või talitluslikest vigadest tingitud (raskekujuline) kõnelemise takistus


kõneeristus

valitud numbrite ja peetud telefonikõnede väljavõte


kõnehalvatus

ajukahjustusest põhjustatud võimetus end sõnades ja kirjas väljendada või kõnest ja kirjast aru saada


kõneisik

asutuse, valdkonna esindaja, kes suhtleb üldsusega

teatavate vaadete tutvustaja, propageerija, kellegi huvide kaitsja


kõnekeel

igapäevases suhtluses (nii kirjas kui ka kõnes) kasutatav, ametlikust keelest vabam keel


kõnekujund

ülekantud tähenduses kasutatav kunstikavatsuslik sõna või väljend

sõnade v. väljendite ebaharilik kunstikavatsuslik suhestus stiilivõttena


kõnekunst

suulise ja kirjaliku kõne oskusliku loomise ja esitamise teooria ja tehnika

oskus avalikult kõnelda, (hea) kõnepidamise oskus


kõnekõma

häälte, rääkimise kumedalt kostev heli
ebaselged (madalad) hääled


kõnelaad

see, kuidas keegi räägib, kõnelemise viis


kõnelaul

kõnemeloodiat jäljendav laulmine, ka vastav vokaalne osa (nt ooperis, oratooriumis)


kõneleja

see kes räägib, oskab mingit keelt
see, kes räägib
suulise suhtlusakti agent


kõnelema

suuliselt sõnu, lauseid moodustama, sel teel ennast väljendama

suu ja keele abil sõnu ja lauseid moodustama, sel viisil ennast väljendama


kõnelemata

osutab sellele, mille kohta kehtib eespool väidetu endastmõistetavalt


kõnelematagi

(millegi iseenesestmõistetava, üldiselt teadaoleva kohta)


kõnelemisoskus

oskus end suuliselt väljendada, avalikult esineda


kõneline

kõnelemisega, kõne abil toimuv
kõnelemisega seotud, kõnelemisse puutuv


kõnelus

kellegagi (pikemalt) rääkimine, kõnelemine

see, kui kaks või enam inimest omavahel juttu ajavad, vestlevad


kõneorgan

kõne tekitamisel osalev elund (nt häälekurrud, kõripealis)


kõneosav

hea kõneandega, jutukas, tabava ütlemisega


kõneoskus

oskus (hästi) end väljendada, oskus (hästi) kõnelda

oskus pidada kõnesid, oskus hästi kõneleda


kõnepruuk

(suuline) keelekasutus, keelelise väljendamise laad ja viis


kõnepult

kõrgem alus koos puldiga avalikuks esinemiseks


kõnepunkt

põhipunkt (nt teema, seisukoht, argument), mida kasutades saab üles ehitada esinemise, sõnavõtu või arutelu


kõnepuue

kõneelundite, meeleelundite või närvisüsteemi anatoomilistest või talitluslikest vigadest tingitud (raskekujuline) kõnelemise takistus


kõneravi

eripedagoogika haru, mis käsitleb kõne- ja keelehäirete ennetust ja korrigeerimist


kõnesolev

parajasti kõneaineks, arutlusel olev, kõne all olev


kõnetama

kellegi poole pöörduma hrl vestluse alustamiseks

pöördumisel kedagi kuidagi nimetama (EKSS)


kõnetegu

teatavas suhtlusolukorras suulise või kirjaliku lausena sooritatav tegu (nt käsk, palve, hüüatus)


kõnetehnika

õigeks kõnelemiseks vajalikud teadmised ja harjumused


kõnetlussõna

sissejuhatav viisakussõna või -väljend kellegi poole pöördumisel (nt <eki-foreign>härra</eki-foreign>, <eki-foreign>proua</eki-foreign>)


kõnet pidama

kõnega esinema, kõnet esitama (hrl teataval puhul)


kõnetraat

telefonikõnede edastamiseks ja vastuvõtmiseks kasutatav seade

seade, mille abil saab rääkida kellegagi, kes on teises kohas


kõnetu

kõnelda, rääkida mittesuutev (nt ehmatusest)


kõneviis

see, kuidas keegi räägib, kõnelemise viis

verbi grammatiline kategooria, mis väljendab kõneleja suhtumist tegevusse ja selle vahekorda tegelikkusega


kõnnikepp

suusakeppi meenutav, kuid sellest lühem kepp kepikõnnivahendina (EKSS)


kõnnisklema

aeglaselt, jalutades kõndima
(vähehaaval, tasapisi) kõndima


kõnnitama

kedagi kõndimas juhtima (nt käe või nööri otsas), kellelgi kõndida laskma


kõnnitee

jalakäijatele mõeldud, hrl kõva kattega kaetud teeosa

jalakäijate tee, näiteks tänava või maantee ääres


kõnnumaa

tühi, hrl väheviljakas ja harimata maa
tühi, harimata maa


kõntsane

määrdunud, mustuse või jäätmetega kaetud


kõplapõllundus

algeline maaharimine kõpla või kaevekepiga


kõplaviljelus

Algeline maaharimine kõpla või kaevekepiga (EKSS)


kõpsama

kerge löögi või kõval pinnal astumise heli tekitama


kõpsti

annab edasi tegutsemise, liikumise kiirust ja kergust


kõra

kella sees rippuv osa, mille löökidest vastu korpust tekivad helid


kõrb

punakaspruun hobune musta laka ja musta sabaga


kõrbeala

väga kuiv, väheste sademete ning hõreda taimkattega (või üldse ilma taimkatteta) ala


kõrbeilves

Aafrika ja Aasia poolkõrbete ilvesetaoline kollakashall kaslane


kõrbema

leegita põlemisel või kuumuse mõjul (pinnalt) söestuma või mustaks tõmbuma

tugevat janu väljendavates, eeskätt rahvapärastes ütlustes (harvemini verb üksi)


kõrbemaa

väga kuiv, väheste sademete ning hõreda taimkattega maa-ala


kõrbemaastik

kõrbele iseloomulik lage maastik
kõrbele iseloomulik maastik


kõrbemaik

kõrbemisest tekkinud kõrvalmaitse (toidul)


kõrberebane

peamiselt Põhja-Aafrikas elutsev suurte kõrvadega väike rebaselaadne kiskja


kõre

Euroopas elav heleda seljajutiga kärnkonn


kõrgaeg

aeg, mil miski või keegi saavutab kõrgseisu (nt tuntuse, millegi rohkuse poolest)


kõrge

püstsuunas (tugevasti) ülespoole ulatuv, alt üles, püstsuunas pikk

selline, mille tipp ja alumine osa on üksteisest kaugel

suur (hinna, koguse, määra, astme vm. kohta)


kõrgeauline

väga austusväärne, kõrgesti austatud (eriti endisaegses austavas pöördumises kellegi poole)


kõrgeausus

ütleja erilist alandlikkust osutav kõnetlussõna kõrge isiku poole pöördumisel


kõrgehitis

väga kõrge hoone, kus on palju korruseid


kõrgeklassiline

väga head taset näitav, taseme poolest väga heasse klassi kuuluv (nt seoses spordisaavutustega, hotellide liigitusega)


kõrgekvaliteediline

mingite omaduste poolest eriti hea, väga kõrgelt hinnatud


kõrgelamu

elamuna kasutatav kõrghoone
elamuna kasutatav kõrghoone (EKSS)


kõrgelennuline

suurejooneline, kõrgete taotlustega ja hoogne


kõrgem pilotaaž

midagi eriti keerulist, nipikat või oskuslikku


kõrgend

kõrgenenud või kõrgendatud koht
kõrgendav (lisa)osa


kõrgetasemeline

väga hea kvaliteediga, teostuselt, oskuselt väga hea


kõrgeväärtuslik

väga suure väärtusega, eriti väärtuslik
kõrgetasemeline, kõrgekvaliteediline


kõrghooaeg

ajalõik aastas, mil sellega seotud tegevus saavutab kõrgseisu, hooaja tipp (hrl millegi rohkuse poolest)


kõrgkiht

(keskajal, klassiühiskonnas:) sotsiaalse seisundi poolest ühiskonnas valitseval positsioonil, võimul olev rühm inimesi


kõrgkool

kool, mis annab kõrghariduse (ülikool, rakenduskõrgkool, instituut vms)

kool, mis annab kõrghariduse (ülikool, instituut vms.)


kõrglava

suur kõrge rohkete orgudega tasandik (hrl absoluutse kõrgusega üle 500 m)


kõrgmolekulaarne

(keemilise koostise kohta:) suure molekulmassiga molekulidest koosnev


kõrgmood

juhtivate moeloojate ja moemajade looming (EKSS)


kõrgpunkt

tõusu, kasvu, arenemise, pinge vms kõrgeim aste


kõrgraba

suuremate soomassiivide keskosas asuv ümbruse pinnast kõrgem ala, milles ladestub kasvav turbakiht ning kus taimed toituvad üksnes sademetest

ümbruse pinnast kõrgemale ulatuv väikeste veekogudega soo


kõrgrõhkkond

selget ilma kujundav õhukeeris, mille keskmes on keskmisest kõrgema õhurõhuga ala


kõrgseis

millegi suurim hulk või kogus teataval ajal, millegi (seni) kõrgeim tase


kõrgseltskond

ühiskonnas paremal järjel olevad, nn kõrgkihti kuuluvad inimesed


kõrgtehnoloogia

oma aja tipptasemel olev teaduspõhine tootmisviis


kõrgtehnoloogiline

uusimal, ülisuurel teadusmahukusel ja keerukal tehnoloogial põhinev


kõrgune

(koos arvulise suurusega:) teatava kõrgusega


kõrgus

pikkus alt, alustasandist üles, pikkus püstsuunas


kõrgusehirm

haiglaslik hirmutunne kõrgelt alla vaatamise korral


kõrgushaigus

hapnikuvaegusest tingitud haiguslik seisund, mis tekib kõrgmägedes (nt liiga kiirel mäkketõusul, vähese aklimatiseerumise korral)


kõrgushüpe

spordiala, kus hüpatakse üle võimalikult kõrgele asetatud pulgast

kergejõustikuala, kus püütakse üle hüpata võimalikult kõrgele asetatud latist (EKSS)


kõrgusmõõdik

riist kasvava puu kõrguse määramiseks
riist lennukõrguse mõõtmiseks


kõrgvererõhktõbi

haigus, mille põhitunnus on arteriaalse vererõhu kõrgenemine


kõrgvorm

treenitusest, harjutamisest vm tingitud väga hea seis(und)


kõri

hingamistee algusosa kuni hingetoruni, inimesel jt imetajatel ühtlasi hääletekkeelund


kõridifteeria

difteeriabakteri põhjustatud äge kõripõletik, millega kaasneb hingamisteede sulgus


kõrihäälik

kõris moodustatud häälik (eesti keeles <eki-foreign>h</eki-foreign>)


kõrikaas

kõri sissekäigu kohal asuv kõhretaoline moodustis, mis hoiab ära toidu sattumise hingamisteedesse


kõri kinni nöörima

kelleltki elamis-, tegutsemisvõimalusi ära võtma, kedagi ahistama, kitsikusse ajama


kõrilõikaja

see, kes röövib teisi, tapab kellegi ära või tegeleb väljapressimise ja liigkasuvõtmisega


kõriorelit mängima

kõrist haarama, kõrist kinni võtma, hrl et kedagi ähvardada


kõripidi

kõrist kinni hoides (kedagi vedades, tirides)


kõri pihku võtma

kellelegi survet avaldama, kedagi vägisi millekski sundima


kõristama

katkendlikku, kergelt vibreerivat heli tekitades midagi tegema


kõrk

ülbelt uhke, teistele ülalt alla vaatav
seda väljendav


kõrkjakass

pisiimetajatest ja lindudest toituv jässakavõitu suhteliselt kõrgete jalgadega kass


kõrkjas

kõrge lehistunud varre ja pöörisetaolise õisikuga vee- ja vesiste alade taim

kõrgete lehtede ja varrega taim, mis kasvab vees või märgadel aladel

kõrge lehistunud varre ja pöörisja õisikuga vee- ja vesiste alade taim (Scirpus)


kõrkjastik

tihedalt kõrkjaid täis kasvanud ala
kõrkjad


kõrkus

oma tähtsuses veendunud, oma väärtust tundev v. seda tunda andev


kõrne

rasva, peki sulatamisel järelejääv lihatükike


kõrrejook

jook, mille pakendile on kinnitatud joogikõrs


kõrrekoorel

maaharimisriist teraviljapõllu puhastamiseks kõrreliste harjasetaolistest moodustistest ehk ohetest


kõrrepõld

põld, millelt vili on koristatud, kõrretüügastega põld


kõrs

taime seest õõnes hrl kõva ümbrisega vars (nt teraviljal, heintaimel)

plastmassist kõrreke kokteili joomiseks (EKSS)


kõrstaim

rohttaim, millel on hrl umbsete sõlmedega seest õõnes vars, kõrreliste sugukonda kuuluv taim (nt nisu, orashein, luste)


kõrts

restoran, pubi, baar vm söögikoht
joogi- ja söögikoht, kooskäimiskoht


kõrtsimees

kõrtsi (tänapäeval hrl pubi või baari) omanik või rentnik


kõrtsituba

(kõrtsi söögisaali, ka kogu kõrtsi kohta)


kõrvaarst

kõrvahaigustele ja -probleemidele spetsialiseerunud arst, otoloogia spetsialist


kõrvad ajavad pilli

(seoses kõrvas tajutava heliga, mida ei põhjusta väline allikas, nt kõrvakumina kohta)


kõrvad hakkavad liikuma

keegi tunneb ennast millestki väga meelitatud olevat


kõrvad kikkis

(teraselt või huviga kuulamise, väga tähelepanelik olemise kohta)


kõrvaehe

ehe kõrva külge panemiseks, nt kõrvarõngas


kõrva jääma

kuulmise teel midagi märkama või teada saama ning seda meeles hoidma


kõrvakiil

löök lahtise käega vastu kõrva, pea küljeosa


kõrvaklapid

paar (omavahel ühendatud) pisikõlareid, mis asetatakse muusika või jutu kuulamiseks kõrvade peale, kuulmekäigu vastu või sisse

asjad, mis sa kõrvadele paned, et kuulata muusikat või juttu nii, et teised inimesed seda ei kuule

kuulmisorganite kaitseks kõrvadele asetatavad klapid


kõrvakohin

kõrvades kuuldav (terav, tume) heli, mis ei ole pärit välisest allikast

subjektiivselt kuuldav heli ilma tegeliku heliärrituseta


kõrvakõvastus

kuulmist nõrgendav sisekõrva luulabürindi koldeline kahjustus


kõrval

kellegi või millegi külje suunas (väga) lähedal, reas järgmisena, naabruses

kellegi või millegi külje juures, lähedal

(millestki) mitteosavõtvas seisundis. (EKSS)


kõrvaldama

eemale või ära toimetama, võtma või viima

ametist, töölt vallandama; töötamis- v. toimimisõigust ära võtma (EKSS)


kõrvalduma

(täielikult) eemalduma, vähehaaval olemast lakkama või ära kaduma


kõrvale

kellegi või millegi külje suunas (väga) lähedale, reas järgmisesse kohta, naabrusse

kellegi või millegi külje juurde, lähedale


kõrvale heitma

kellestki või millestki loobuma, kellegagi või millegagi arvestamata jätma


kõrvalehiilija

see, kes püüab midagi (kohustuslikku) vältida, tegemata jätta


kõrvale hiilima

millegi (kohustusliku) tegemisest hoiduma, midagi tegemata jätma


kõrvalehitis

elamu või põhihoone juurde kuuluv abihoone


kõrvale hoidma

mingit (soovimatut) kohustust vältima, millestki pääseda püüdma


kõrvaleht

kõrva nähtav lame osa ilma kuulmekäiguta


kõrvale juhtima

mingit (ebamugavat) asjaolu vältima, huvi, arutlusteemat vms mujale suunama


kõrvale jätma

mitte kaasama, millestki loobuma, hrl sobimatuse tõttu vm põhjusel


kõrvale jääma

kuskilt välja jääma, milleski mitte osalema


kõrvalekaldumatu

jäigalt mingeid kokkuleppeid, reegleid järgiv


kõrvale panema

midagi tagavaraks, varuks panema, alles jätma


kõrvalepõige

(ajutine) liikumissuuna muutus otseteest kõrvale

sellega kaasnev põgus käik kuhugi, kuskil ärakäimine


kõrvale põikama

ootamatu takistuse, rünnaku või muul põhjusel kiire liigutusega eemale tõmbuma


kõrvale tõmbama

kõrvale, eest ära või kuskilt eemale liigutama


kõrvale tõrjuma

tähtsusetule kohale, tagaplaanile tõrjuma

kellegi või millegi kõrvalejäämist või kadumist põhjustama


kõrvale viskama

millestki loobuma, midagi kõrvale heitma või jätma


kõrvalfirma

ettevõte, mis on välja kasvanud hrl uurimisasutuse või ülikooli teadustööst ning töötab asutuse juures kõrvalharuna

teadus- ja arendusasutuse või kõrgkooli juures töötav firma, mille ülesandeks on uute kõrgtehnoloogiliste ja teadusmahukate tehnoloogiate turustamisele kaasa aitamine ning teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevuse alusel areneva ettevõtluse soodustamine


kõrvalhoone

elamu või põhihoone juurde kuuluv abihoone


kõrvaline

selline, mis ei ole asjaga seotud või ei puutu sellesse


kõrvaljuur

peajuurest mingi nurga all hargnev juureharu


kõrvallaud

kõrval asuv laud (nt kohvikus vm söögikohas)


kõrvalmaik

(segav, häiriv, ebaloomulik) lisajoon või varjund


kõrvalmaitse

toidu või joogi tavalisele maitsele lisanduv (ebasoovitav) maitse


kõrvalmõju

(ravimi) peamisest või oodatavast teistsugune mõju, mis kaasneb põhitoimega

(mittesoovitav) lisamõju, kaasamõjuv tegur


kõrvalops

löök lahtise käega vastu kõrva, pea küljeosa


kõrvalosa

näidendi, filmi vm lavateose peategelasest vähem olulise, kõrvalise tegelase osa


kõrvalprodukt

tootmise, valmistamise vm tegevuse käigus lõppsaadusele lisaks saadav toode, aine või materjal


kõrvalpõige

(ajutine) liikumissuuna muutus otseteest kõrvale

sellega kaasnev põgus käik kuhugi, kuskil ärakäimine


kõrvalpäike

halonähtusena Kuu või Päikese kõrval paistev valkjas kettakujuline kujutis, mis tekib ühel või mõlemal pool Päikest jääkristallide tippudes murdunud valguskiirte tõttu, optiline helendav atmosfäärinähtus


kõrvalseisja

inimene, kes otseselt ei osale mingis sündmuses, tegevuses vms, aga kes on selle juures


kõrvalt

kellegi või millegi külje suunast (väga) lähedalt, reas järgmisest (kohast), naabrusest

kellegi või millegi külje juurest, lähedalt


kõrvalteenistus

põhiteenistuse kõrval tehtav lisatöö ja saadav lisasissetulek


kõrvaltempel

tähtsate sündmuste tähistamiseks mõeldud postitempel, mida ei kasutata postmarkide kustutamiseks


kõrvaltoime

põhitoimele kaasuv teistsugune toime (EKSS)


kõrvaltoon

millelegi lisanduv väike erijoon või varjund


kõrvaltvaataja

isik, kes jälgib midagi kõrvalt, ilma et ise osa võtaks (EKSS)


kõrva-nina-kurguarst

arst, kelle erialaks on kõrva-, nina-, neelu-, kõri- ja hingetoruhaigused, otorinolarüngoloogia spetsialist


kõrvapeegel

lehtrikujuline arstiriist kõrva kuulmekäigu vaatluseks

peegel kõrva kuulmekäigu valgustamiseks (EKSS)


kõrva puhuma

midagi ette luiskama, kedagi midagi uskuma panna või mingile mõttele viia püüdma


kõrvapõletik

hrl keskkõrvapõletik (harva väliskõrvapõletik)


kõrvarõngas

kõrvalesta külge kinnitatav mitmesuguse kuju ja suurusega ehe


kõrvatagused on märjad

keegi on millekski liiga noor ja kogenematu


kõrvavaik

väliskuulmekäigu vaigunäärmete nõre, kollakas kleepuv aine


kõrvekutsikas

suure koera sarnane enamasti halli värvi kiskja

hall metsloom, kes on välimuselt koera moodi ja sööb liha


kõrvemaa

metsane, soine ja järvedega ala või maanurk


kõrvetama

leegi või kuumusega millegi pinda kergelt põletama, selle (kerget) kõrbemist põhjustama

päikese kohta: väga palavalt, tuliselt paistma, kuumust välja kiirgama (EKSS)


kõrvik

allapööratavate kõrvadega karusnahkne talvemüts


kõrv kikkis

(teraselt või huviga kuulamise, väga tähelepanelik olemise kohta)


kõrv lööb pilli

(seoses kõrvas tajutava heliga, mida ei põhjusta väline allikas, nt kõrvakumina kohta)


kõrvu

asendilt üksteise kõrval või kõrvale
üksteise kõrval või üksteise kõrvale


kõrvu jääma

kuulmise teel midagi märkama või teada saama ning seda meeles hoidma


kõrvu kikitama

teraselt kuulama hakkama, tähelepanelikuks muutuma, kelleski huvi äratama


kõrvu lahti hoidma

tähelepanelikult kuulama, olema valmis midagi kuulamise teel vastu võtma


kõrvu lonti laskma

tujul langeda laskma
kuuletuma, alandlikuks muutuma


kõrvulukustav

väga vali, nii tugev heli, et paneb kõrvad lukku


kõrvupidi

kõrvadest kinni hoides (kedagi tirides, vedades)


kõrvu pihku võtma

kedagi millegi eest läbi noomima vm kombel karistama


kõrvutama

midagi või kedagi ühisjoonte esiletoomiseks kõrvu seadma, millegi samaväärsega võrdlema


kõrvuti

asendilt teineteise, üksteise kõrval v. kõrvale. (EKSS)


kõrvu tuliseks kütma

kedagi karistama, (füüsiliselt) nuhtlema


kõrvutus

ühisjoonte esiletoomiseks kõrvu seadmine, millegi samaväärsega võrdlemine, kõrvutamine


kõssama

millelegi reageerima, millestki välja tegema


kõu

välguga kaasnev kõmin, müristamine
välk koos kõminaga, äike


kõuekõmin

välguga kaasnev tugev tume heli, müristamine


kõuekärgatus

järsk ja tugev (välguga kaasnev) müristamine


kõuepilv

elektrilaengut kandev tume pilv, millega kaasneb äike


kõuk

(suguvõsauuringutes:) inimese ükskõik mis astme mees- või naissoost esivanem (nt isa, ema, vanaisa, vanaema vms)


kõva

(materjali, asjade vm kohta:) koostiselt tihe, survele vastupidav, mitte painduv

(materjali, aine, asjade jm. kohta:) koostiselt tihe, survele vastupidav


kõvadus

materjali võime vastu pidada survele, teraviku sissetungimisele vm kuju muutmisele, omadus mitte painduda ega kuju muuta

materjali võime vastu panna temasse tungivale kehale; seda võimet iseloomustav suurus


kõvahäälne

tugeva, kaugele kostva häälega
sellise häälega toimuv, kära tekitav


kõvakest

silmamuna tagumine läbipaistmatu kest
ajukesta väliskiht (dura mater) (EKSS)


kõvakummi

kautšuki vulkaniseerimisel saadav kõva must aine, mida kasutatakse nt elektrotehnikas isoleermaterjalina ja tarbeesemete valmistamisel


kõvakäeline

leebuseta, kaastundeta, kuulekust nõudev, eksimusi hukka mõistev

selline, kes nõuab, et sa teeks nii, nagu ta ütleb, ja ei vaidleks vastu


kõvakübar

jäigast vildist ilma lohuta kumera põhjaga kübar, kõva, oktoober (EKSS)


kõvamädanik

mädanik, kus puit või mugul säilib kõvana


kõva nisu

nisu, mille tera on harilikust kõvem ning läbilõige klaasisem


kõvanisu

nisu, mille terad on kõvemad ning sisaldavad rohkesti gluteeni


kõvasi

kõvast liivakivist vahend lõikeriistade, nt kirve, noa teritamiseks, käia eelkäija

terariistade teritamise vahend, milleks kasutati tugevat liivakivi


kõvendama

tugevamaks, kõvemaks tegema
kõvemaks tegema (EKSS)


kõver

kaari, lookeid, jõnkse omav
selline, mis ei ole või ei kulge otse
kurvidega


kõveras

(kehaasendi kohta:) mitte sirgelt, kokku painutatult


kõverdi

kõverana, mittesirgelt
mitte päris nii, nagu peaks


kõverjoon

joon (või kujuteldav joon), mis ei ole sirge

joon, mis ei ole sirge, vaid kaari, lookeid, jõnkse vms. omav


kõverpind

(kujutavas geomeetrias:) pind, mis moodustub hüperbooli pöörlemisel ühe oma telje ümber ning mis ei ole tasand (nt läätsel)


kõõks

(krampunud seisundiga seostuv) kõõksuv heli


kõõksatama

korraks või järsku kõõksuma, takistatud hingamisel õõnsakõlalist kõrvalheli andma


kõõksuma

takistatud hingamisel (nt köhides, naerdes) õõnsakõlalist katkendlikku kõrvalheli andma


kõõlus

lihase sidekoeline kinnitusosa
lihase sidekoeline kinnitusosa (EKSS)


kõõlusepõletik

kõõluses nt ülekoormuse tagajärjel tekkinud põletik


kõõlusetupepõletik

kõõlust ümbritseva sidekoelise tupe põletik


kõõrdi

nii, et silmad vaatavad eri suundades või eri suundadesse

valel moel, tegelikkusele mittevastavalt.


kõõrdi vaatama

kellessegi ebasõbralikult, pahakspanevalt suhtuma


kõõrdsilmsus

nägemishäire, mille puhul silmad vaatavad eri suundadesse


kõõrutama

(kana, harvemini teiste lindude kohta:) kõrgel vahelduval häälel häälitsema

kõrge, heleda häälega (venitades) laulma (EKSS)


käba

kalavõrgu ülaserva kinnitatav männikoorest, kasetohust või puust ujuk, mis hoiab võrgu püstiasendis ja soovitud sügavuses


käbe

ettevõtlik, hakkamist täis, kiire ja kerge liikumisega


käbikeha

vaheajus paiknev väike sisenõrenääre, mille eritis reguleerib inimese ööpäevarütme ning mõjutab ka naha pigmentide sünteesi


käbilill

Ameerikast pärit sametiste rohekate kuni punakate lehtedega ja õrnade eri värvi õitega lill, Eestis toalill


käbilind

okaspuuseemnetest toituv ristamisi nokatippudega lind


kädistama

(haraka, ka muude lindude terava kiire häälitsemise kohta)

(heleda häälega) kiiresti ja palju rääkima (ja naerma)


käealune

mitte iseseisvalt, vaid kellegi juhatusel töötav või tegutsev inimene


käed rüpes istuma

mitte midagi tegema või ette võtma, tegevusetult olema


käegakatsutav

väga ligidal asuv, lähedane (ruumiliselt või ajaliselt)


käega lööma

millegi suhtes oma ükskõiksust vms väljendama

millegi üritamisest loobuma, midagi pooleli jätma, midagi omasoodu minna laskma

millegi üritamisest tüdinemise tõttu loobuma


käegalöömine

ükskõikne, hoolimatu suhtumine millessegi


käe-jala juures

väga lähedal, nii et pole vaja kaugele minna


käekell

randmel kantav kell
kell, mida inimesed käe peal kannavad


käekott

väiksem naiste kott, mida kantakse käe otsas või õlal

väiksem kott, mida naised kannavad käe otsas või õla peal

naiste väiksem käe otsas kantav ese raha, taskuräti, kammi vms. väikeste asjade tarvis


käekäik

elamine ja olemine, see, kuidas elu kulgeb

elamine ja olemine; elukäik, elusaatus (EKSS)


käelaba

see osa inimese käest, mille küljes on sõrmed


käeline

käega või kätega tehtav, käte abil toimiv või toimuv


käelint

ümber käsivarre käiv lint või pael hrl millegi eraldus- või tunnusmärgina


käemees

kellegi kohustusi tagav isik, käenduse andja


käendus

(laenusuhetes:) tagatis, mis hrl pole kinnisvara ning millega käendaja võtab vastutuse laenuvõtja võetud kohustuste suhtes

allakirjutanu kirjalik kohustumine maksta laenatud summa võla saaja eest võlausaldajale tagasi, kui võla saaja seda ise ei tee


käeosavus

osavus käe või kätega tegutsemisel, töötades


käepide

eseme osa, millest selle kasutamisel käega kinni võetakse või hoitakse

eseme osa, millest selle kasutamisel kinni võetakse või hoitakse


käepärane

mugav ja lihtne kasutada, hõlpsasti, lähedalt leitav või hangitav


käepärast

otsekohe olemas, osta, võtta või kasutada


käeranne

käe osa küünarvarre ja käelaba (ehk kämbla) vahel

inimese käe osa, millel kantakse näiteks käekella


käerauad

omavahel ühendatud raudvõrud käte aheldamiseks

omavahel ühendatud metallist sulguripaar käte aheldamiseks


käes

kellegi valduses, omanduses, kasutada
kellegi valdusse saabunud või saadud
valduses, kasutuses


käe sees

kindlalt omandatud, selgeks saadud, peaaegu automaatne


käesolev

selline, mis praegu kestab või millega hetkel tegeletakse


käest ära

üleannetu, korrale või kontrollile mittealluv, ülekäte läinud


käetõste

käe ühekordne tõstmine üles (harjutusena, märguandeks)


käeviibe

märguannet, tervitust, jumalagajättu, osutust vms väljendav käeliigutus


käevõru

ümber randme või käsivarre kantav rõngalaadne käeehe

kaunustusese, mida kantakse ümber randme


kägar

(otsekui) kokkuvajunud või -pressitud vormitu tomp või nutsak

päkkseis, jalad põlve- ja puusaliigesest kõverdatud, põlved koos, istmik peaaegu kandadel, kere painutatud ette, pea kallutatud ette


kägarasend

kehaasend, kus põlved on surutud vastu rinda, käed ümber põlvede, pea rinnal


kägin

(hrl puitesemete kohta:) vaikne tuhm krigisev heli


kägipuu

troopilise metsa taim, mis puule kinnituvana (epifüüdina) kasvama hakkab, hiljem iseseivub ning oma kandurpuu hävitab


kägistama

kägisema panema; käginat tekitades midagi tegema (EKSS)


kägu

lind, kes muneb teiste lindude pessa ja teeb sellist häält: "Kukku-kukku!"

metsades elutsev rändlind, hästi tuntud iseloomuliku laulu (kukkumise) ja väikelindude pesadesse munemise poolest ,


kähar

(juuste, karva, villa kohta:) tihedalt, tugevasti krussis, keerduvalt lokkis


käharaleheline

(aretustöö tulemusel kujunenud) käharate lehtedega


kähardama

hrl juukseid krussi keerama, lokiliseks tegema


käharduma

krussi, lokki, keerdu minema, krussis, lokkis, keerdus olema


käharkapsas

krobeliste kähardunud lehtedega mahedamaitseline kapsas toiduna


käharpea

(kohevad) lokkis või tihedalt krussis juuksed


kähe

(hääle kohta:) helitu ja kähisev, mitte selge


kähmlema

kätega üksteisest haarates, käsitsi kaklema või võitlema


kähmlus

kätega üksteisest haarates, käsitsi kaklemine või võitlemine


kähr

pikki urge kaevav jässakas lühikeste jäsemete ning pika tiheda karvkattega loom Euraasia metsa- ja stepivööndis

metsas elav loom, kelle karv on musta ja valget värvi


kährik

madalajalgne jässaka kehaehitusega ja pika koheva karvkattega umbes rebasesuurune uruloom


kähvama

midagi järsult, teravalt või tigedalt ütlema


käiama

midagi tüütuseni kordama, millestki korduvalt rääkima, vahetpidamata midagi esitama vms


käibefraas

hrl sisult tühine, tähtsusetu, ent üldkasutatav ütlus või väljend


käibekapital

ettevõtte kapital, mis oma olemuselt on lühiajaline ehk mis muudetakse rahaks hrl ühe aasta või tootmistsükli jooksul (nt raha, kaubavarud, kulude ja maksude ettemaksed)

tootliku kapitali osa, mille väärtus kandub täielikult üle valmistatava toodangu väärtusesse ning tagastub pärast toodangu realiseerimist lisaväärtuse võrra suuremana


käibemaks

riiklik maks, mida võetakse kauba ja teenuste käibelt ning mis sisaldub nende müügihinnas

teatud protsent ostetud kauba hinnast, mis läheb maksuna riigile

maks, mida võetakse müüdud kaupade käibelt


käibemaksukohuslane

ettevõtlusega tegelev isik või asutus, kes on kohustatud maksma käibemaksu


käibetõde

üldiselt levinud seisukoht või arusaam, mida peetakse tõeks

seda väljendav, kinnitav ütlus või väide


käibevara

majandusüksuse käsutuses mingil hetkel olevad ainelised ehk materiaalsed käibevahendid


käibeväljend

üldtuntud, sagedast kasutamisest kulunud väljend


käigukast

mootorsõidukite mehhanism käikude ümberlülitamiseks (käsitsi või automaatselt)

mehhanism käikude ümberlülitamiseks hrl. jõuvankritel (EKSS)


käigult

ettevalmistuseta või pikema arutlemiseta, otsekohe sealsamas või selsamal hetkel


käigulukk

ukselukk, mida saab seestpoolt avada väändenupuga


käigus

millegi toimumise ajal, millegi toimuvaga seoses


käigutunnel

maa-alune käik, mille kaudu jalakäijad saavad minna teisele poole sõiduteed


käija

mingis kohas (külas) käiv inimene, mingi koha, sündmuse vms külastaja


käik

(inimesega seoses:) käimine, astumine, kõndimine

kaardimängus kaardi lauale käimine (EKSS)


käikuandmine

(seadme vm kohta:) töölerakendamine, käimapanek


käiku laskma

(ettevõtte, seadme vm kohta:) käima panema, tööle rakendama


käiku panema

(ühissõidukite vm kohta:) käima panema, tööle rakendama


käima

jalga jala ette tõstes edasi liikuma, jalgsi (edasi) minema

ihade, himude, tahtmiste jms. intensiivse esinemise kohta (EKSS)


käimine

bakterite v. pärmseente toimel toimuv ainete lagunemis- ja muundumisprotsess


käimiskepp

suusakeppi meenutav, kuid sellest lühem kepp kepikõnnivahendina


käimisraam

käimisraskuste puhul kasutatav toetav raam


käimla

ehitis või ruum urineerimiseks ja roojamiseks


käis

käsivart kattev riietuseseme osa
riideeseme osa, mis katab kätt


käit

elektriseadme igapäevane käigus hoidmine ja töökorras oleku eest vastutamine


käitaja

mingit tehnilist või ettevõtete süsteemi käigus hoidev ning vastavaid töid teostav ja korraldav ettevõte või isik


käitama

tehnilist süsteemi, seadet, arvutiprogrammi vm tegevuses, käigus pidama


käituma

ümbruskonna välismõjudele teatud viisil reageerima või kedagi teatud moel kohtlema

ümbruskonna välismõjude suhtes teat. viisil reageerima, end ülal pidama; kedagi teat. viisil kohtlema, kellegagi mingil viisil suhtlema, ümber käima (EKSS)


käitumine

viis või laad, kuidas keegi või miski reageerib, teotseb või töötab

kedagi teat. viisil kohtlemine, kellegagi mingil viisil suhtlemine, ümber käimine; viis, kuidas keegi välismõjude suhtes reageerib


käitumishinne

hinne koolitunnistusel õpilase käitumise kohta


käitumishäire

kõrvalekalle normaalsest käitumisest
kõrvalekalle normaalsest käitumisest


käitumiskultuur

oskused ja harjumused laitmatult käituda


käitumismall

tavapärane, väljakujunenud viis (teatud olukorras) käituda


käitumispsühholoogia

teadusharu, mis uurib loomade (sealhulgas inimese) liigiomast käitumist, selle füsioloogilisi ja väliseid põhjusi


käitumisviis

kellegi tegutsemisviis, käitumine mingis olukorras või kellegi suhtes


käive

majandusüksust läbinud hüviste ja raha hulk, mida nt tööstusettevõttes mõõdetakse väljalastud toodangu maksumusega müügihinnas või kaubandusettevõttes müüdud kaupade maksumusega jaehinnas

ettevõttest läbi käinud hüviste v. raha hulk


käivitama

masinat, mootorit, seadet käima, tööle või liikuma panema

masinat või mootorit käima panema, tööle panema

masinat, mootorit, seadet käima, tööle v. liikuma panema


käiviti

seade mootori või masina tööle, liikuma panemiseks


käivituma

(tegevuse, sündmuse kohta:) algust saama, peale hakkama


käivitusjuhtmed

hambuliste otstega juhtmepaar, mida kasutatakse auto käivitamiseks teise auto akult


käkaskaela

(kukkudes) keerutusi tehes, (otseti) ümber, külili või kummuli


käkerdis

asi, mis on oskamatult või kiiruga, hooletult tehtud, kehv töö


käkitegu

väljendab, et miski on kergesti, lihtsalt tehtav või tundub tühine, tähtsusetu (kasutatakse hrl üleolekuga, praalivalt)


käkki keerama

mingit segadust, jama korraldama, kellelegi ebameeldivusi tekitama


käkkima

midagi kiiruga, kehvasti tegema
midagi ära rikkuma
rikkuma, vussi ajama


kämmal

käsi randmest sõrmedeni, labakäsi, käelaba

labakäsi, käelaba, eriti selle sisepool randmest sõrmedeni


kämping

turistide ja matkajate peatuspaik telkide või kergete puitehitistega

spetsiaalne ala, kus turistid saavad telgis või väikeses majas peatuda ja magada


känd

pärast puu langetamist juurestikule jääv tüveosa (EKSS)


kängu jääma

(taimede, loomade, harvem inimese kohta:) kasvus, arengus normaalsest maha jääma, viletsaks, nõrgaks jääma


känguma

kasvus, arenemises normaalsest maha jääma,  manduma; viletsaks, nõrgaks, armetuks jääma (elusa looduse kohta)


kängus

kasvus, arengus normaalsest tasemest taga, viletsaks, nõrgaks jäänud


kännas

kobarataoline õisik, kus õied ulatuvad enam-vähem ühele ja samale kõrgusele (nt hortensial)

enam-vähem ühele ja samale kõrgusele ulatuvate õitega kobarataoline õisik


kännumampel

lehtpuupuidul, hrl kändudel kolooniatena kasvav pruuni, keskelt mesikollase kübaraga söögiseen


kännuraha

kasvava metsa müügiks määratud tihumeetri hind


kännustik

metsamaa, kus mets on lageraiena maha võetud


käntsakas

suur ebamäärase kujuga tükk, kamakas hrl. mingit toiduainet


käokõrv

põdrasarvena hargneva kehaga (rakisega) lehtjas samblik


käoorvik

karjamaadel ja liivastel niitudel kasvav kirjude õitega rohttaim


käosulane

väike rohekashalli üla- ja kollase alapoolega laululind


käpakile

asendisse, kus toetutakse käte ja põlvedega maha


käpalised

mitmekesine ja liigirohke üheiduleheliste taimede sugukond, suurimaid õistaimede sugukondi


käpard

kohmakas ja saamatu või kehvade oskustega


käperdama

teist inimest (seksuaalse tagamõttega) kätega kobama, nii kellelegi ligi tikkuma

asju kätega katsuma, kätte võtma (halvust:)


käperdis

inimene, kes on kohmakas ja saamatu või kehvade oskustega


käpik

kinnas, millel on eraldi koht ainult pöidla jaoks


käpp

looma jala kõige alumine (küünistega) osa


käpas

(teatavate oskuste, millegi oskamise kohta:) selge, kätteõpitud, käes


käppa peale panema

midagi endale, enda kätte krahmama, oma valdusse või võimusesse haarama


käppima

käega võtma või puudutama, käega katsuma (hrl olukorras, kus seda pahaks pannakse)


käpp olema

millegagi nõus olema, milleski osalema, midagi kaasa tegema


käpuli

käte ja põlvedega maha toetuvas asendis või sellisesse asendisse, käpukil või käpukile

sellisesse kummargil asendisse, et käed-jalad on korraga vastu maad või mingit pinda.


käputama

(beebi kohta:) neljakäpukil edasi liikuma


kära

rohke õiendamine, (läbisegi, üksteise võidu) tegutsemine või arutamine millegi ümber


kärama

oma rahulolematust väljendama, kellegi kallal õiendama, (valjusti) riidlema


kärarikas

valju häälega, lärmav, rohket kisa-kära tekitav


käratama

kellelegi midagi ägedalt või kurja (valju) häälega ütlema

kellelegi midagi ägedalt v. kurja (valju) häälega ütlema; järsku karmilt käsutama


käratsema

kestvalt, läbisegi kisama, hõiklema vm viisil valjusti häälitsema

(läbisegi) kisama, hõiklema, rääkima, valjusti häälitsema vms. (lindude, inimeste vm. kohta)


käratu

häält või heli tekitamata, ilma kärata toimuv või tegutsev, selline, et ei kuule ega märka


käratult

häält tegemata, ilma kärata, nii, et ei kuule ega märka


kärbes

teatud liiki väike putukas, kellel on kaks tiiba


kärbseid pähe ajama

midagi ette luiskama, kedagi midagi uskuma panna või mingile mõttele viia püüdma


kärbselapats

varrega lapats kärbeste surnukslöömiseks


kärbsepaber

liimainega töödeldud või mürkainega immutatud (paber)lint kärbeste hävitamiseks


kärbuma

(lihastega seoses ka:) tegevusetuse tagajärjel nõrgaks jääma ja kõhetuma

surema, hävima (kudede, kehaosade vms. kohta)


kärbus

organismi rakkude lagunemine ja surm mingi kahjustuse tagajärjel


käre

(ilma, temperatuuri kohta:) väga, lõikavalt külm


käremeelne

(hrl poliitikute, nende avalduste kohta:) ägedalt põhjalike abinõude rakendamist taotlev, põhjalikke ümberkorraldusi pooldav, radikaalne


kärestikuline

kärestikke omav, (rohkete) kärestikkudega


kärestikusõit

kummiparve või -paadiga sõit mööda kärestikulist jõge


kärgahtama

järsku valju pauku, tugevat, mürisevat (plahvatuse) heli kuuldavale tooma


kärgatama

järsku valju pauku, raksatust kuuldavale tooma; raksatades kaikuma


kärgatus

järsk, kõrvulukustavalt vali pauk või plahvatus (nt välgulöögi mürin, pommi lõhkemise heli)


kärgjas

sellise ehitusega, kus aineosakeste vahel on õõnsused, tühikud


kärin

terav mürataoline ebaühtlane heli, mis tekib hrl millegi rebenemisel, mõne tööriistaga töötamisel vms

madal mürataoline heli; rebenemise, purunemise heli


kärisema

(paberi, riide vm materjali kohta:) kiskuva jõu mõjul ning sakilisi vm korrapäratu kujuga servi jättes lõhki, tükkideks minema, millegi küljest (ribana) lahti tulema

käredalt rääkima, õiendama vms.; käredalt haukuma


käristama

kärisevat heli, kärinat tekitama (EKSS); midagi katki, lõhki rebima, nii et sellega kaasneb järsk heli


kärjeraam

raam mesilastarus, mille külge kinnitub kärg


kärkima

kõva häälega, kurjalt kellegagi pahandama

kellegagi järsul toonil valjusti ja kurjalt pahandama


kärmas

kiire liikuma või midagi tegema
nobe, väle liikuma v. midagi tegema


kärmelt

kiirete ja kergete liigutustega, kiirelt ja kergelt liikudes


kärn

kuivanud koe- või haavaeritisest koorik vigastatud naha pinnal

valuvormi osa valatisse õõne moodustamiseks või selle pinna kujundamiseks (EKSS)


kärner

aiandusega, aiakultuuride kasvatamisega (elukutseliselt) tegelev isik

inimene, kelle töö on hoolitseda aia eest


kärnkonn

kohmakas, peamiselt ronides liikuv krobelise mürginäärmetega nahaga konn

konna moodi loom, kes elab põhiliselt maal

kohmakas, peam. ronides liikuv krobelise mürginäärmetega nahaga konn (Bufo)


kärp

suvel pruunikat värvi, talvel üleni valge vaid musta sabaotsaga väike saleda kehaga loom

väike nirgist suurem saleda kehaga kärplane


kärpima

lühemaks lõikama, pügamisega sobivaks tegema

digitaalkujul pildi liigseid osi ära lõikama


kärsahais

millegi kõrbemisel või põlemisel tekkiv ebameeldiv lõhn


kärsakandja

kärsaga loom (hrl sea või metssea kohta)


kärsatama

suitsu, tossu tekitades midagi põletama või kõrvetama


kärsima

millekski kannatlikkust omama
kannatlikkust, püsi omama


kärsitu

selline, kes ei suuda rahulikuks jääda, on elevil või närviline


kärssama

suitsu ja haisu levitades kõrbema
sel viisil (läbi) põlema


kärss kärnas

(kellelegi mittesobivate, pahameelt tekitavate asjaolude kohta)


kärts ja mürts

äge tegutsemine, kärarikas pidu, mürgel, möll vms


kärtsutama

suitsu, kärsahaisu (ja pauke) tekitades midagi tegema


käru keerama

mingit segadust, jama korraldama, kellelegi ebameeldivusi tekitama


käsi

inimese või ahvi ülajäse randmest sõrmeotsteni

ülajäse tervikuna, õlast kuni sõrmeotsteni

inimese kehaosa alates randmest kuni sõrmede otsteni või alates õlast kuni sõrmede otsteni

üks vajalikest mängupartnereist kaardimängus; bridzis ka mängija, kelle kätte mäng jääb


käsi hõõruma

millegi üle rõõmustama, hrl kellegi ebaedu puhul kahjurõõmu või võidurõõmu tundes


käsijalgsed

hõimkond meres elavaid selgrootuid, kel on kahest poolmest koosnev karp


käsikiimlus

sugutungi rahuldamine oma suguelundeid käega vm viisil mehaaniliselt ärritades


käsikiri

tekst, mille autor on loonud avaldamiseks või lavastamiseks

millegi käsitsi, kirjutusmasinal v. personaalarvutil kirjutatud tekst (hrl. publitseerimiseks)


käsikirjaline

käsikirjas olev, mitte avaldatud
käsitsi kirjutatud


käsikivi

teravilja käsitsi jahvatamise riist, mis koosneb kahest auguga kivikettast

etn kahest auguga kivikettast koosnev tööriist teravilja käsitsi jahvatamiseks (EKSS)


käsikogu

käepärast olevate teatmeteoste ja muude käsiraamatute kogu (nt asutuses, lugemissaalis)


käsikustuti

algava või väikese tulekahju kustutamise seade


käsikähmlus

kätega üksteisest haarates, käsitsi kaklemine või võitlemine


käsi külge lööma

mingi töö kallale asuma, mingis tegevuses (aktiivselt) osalema


käsi külge panema

mingi töö kallale asuma, midagi tegema (hakkama)

kusagil aktiivselt kaasa lööma, kaasa aitama


käsi lahutama

(käsi laiali ajades) nõutust, teadmatust, ükskõiksust väljendama


käsile võtma

mingit tegevust alustama, midagi tegema hakkama

tegemise v. käsitluse alla, töösse võtma, tehtavaks tegema


käsi lööma

kokkulepet sõlmima, milleski kokku leppima


käsinik

kellegi kohustusi tagav isik, käenduse andja


käsi on mängus

keegi on milleski (halvas) osaline või kaasaaitaja


käsipall

sportmäng, kus püütakse palli vastase väravasse visata kätega

sportlik mäng, kus üks võistkond püüab palli käega teise võistkonna väravasse lüüa


käsipallur

käsipalli mängiv inimene, hrl sportlane
väravpalli mängiv sportlane


käsipesu

käsitsi, mitte mehhaniseeritud, masinaga pesemine


käsipidi

kätest, kätega kinni hoides (kedagi vedades, tirides)

kätega kinni haarates (kakeldes, rüseldes)


käsi puhtaks pesema

ennast süüst, millestki halvast, ebaausast vabaks rääkima, oma mainet, head nime taastama


käsipuur

käes hoitav (elektri)tööriist puurimiseks


käsiraamat

mitme või ühe teatava ala kohta kõige tarvilikumaid andmeid sisaldav ning seetõttu sageli vajatav teos

mitme v. ühe valdkonna kohta kõige tarvilikumaid andmeid sisaldav ning seetõttu sageli vajatav raamat.


käsiraamatukogu

käepärast olevate teatmeteoste ja muude käsiraamatute kogu (nt asutuses, lugemissaalis)


käsi rüpes hoidma

mitte midagi tegema või ette võtma, tegevusetult olema


käsisahk

tööriist teede ja tänavate lumest käsitsi lahtiajamiseks


käsitama

midagi teatud viisil mõistma ja tõlgendama


käsitamatu

selline, mida ei saa mõista, millest ei saa aru


käsitelema

teatud küsimuse või ainega tegelema, seda analüüsima või arutama


käsitelu

teatud probleemi või uurimisainega tegelemine (hrl teatavaid võtteid, teooriat kasutades)


käsitlus

(teooria, võtte vms.) rakendus, kasutamine


käsitsema

masinat, tööriista vm käte abil kasutama

masinat, tööriista vm. käte abil kasutama


käsitus

milleski selgusele jõudmine, millegi mõistmine, teadlik suhtumine millessegi

abstraktne v. üldine idee, mis põhineb üksikjuhtumitel v. -faktidel


käsitöö

käsitsi lihtsate tööriistadega tehtav töö (nt sepatöö, meisterdamine, korvipunumine)

tegevused, kus midagi käte abil valmistatakse, näiteks õmblemine ja kudumine

käsitsi valmistatud (v. valmistatav) tarbe- v. iluese


käsitööndus

käsitööl rajanev väiketootmine müügiks
vastav majandusharu


käsitöönduslik

käsitööl rajaneva väiketootmisega seotud, sellises ettevõttes toodetud


käsivars

käe osa randmest kuni õlanukini, õla- ja küünarvars kokku

ülajäse tervikuna, õlast kuni sõrmeotsteni.


käsk

suuline või kirjalik korraldus millegi (vastuvaidlematuks) täitmiseks

suuline või kirjalik korraldus, mis tuleb kindlasti täita

toimingut käivitav või peatav korraldus kasutajalt või failist


käskija

kellegi isand, peremees või valitseja
see, kel on voli korraldusi, käske anda


käskima

käsku, korraldust andma, midagi tegema sundima

midagi kellelegi ülesandeks tegema (vahel ka soovi või palvena)

kellelegi ütlema, et ta peab midagi tegema

kellegi tegevust vm. taotlema, seda väljendama


käskiv

kedagi käsutav, vastuvaidlemist mitte salliv

nii iseloomustatakse inimest, kes armastab ilma nõusolekuta ning heakskiiduta teiste tegevust korraldada


käskjalg

inimene, kelle ülesandeks on kellegi käske, korraldusi, teateid, kirju vms kellelegi vahetult edasi toimetada


käskkiri

ettevõtte, asutuse või organisatsiooni juhataja ametlik kirjalik käsk, korraldus või teadaanne alluvaile millegi kohta

ettevõtte, asutuse või organisatsiooni juhataja kirjalik korraldus või teade alluvatele

ettevõtte, asutuse v. organisatsiooni juhataja ametlik kirjalik käsk, korraldus v. teadaanne alluvaile millegi kohta


käsklus

lühike, hrl suuliselt antav käsk, kindla sõnastusega korraldus (nt sõjaväes)


käsn

pehmest ja urbsest materjalist pesemis- või nühkimisvahend

pehmest materjalist vahend, millega saab näiteks keha pesta või tahvlit puhastada

mitmesuguste puudel ja kändudel parasiteerivate seente mügarmoodustis


käsnjas

(luu, koe kohta:) pehme ja vetruv, käsna meenutav


käsnkõrvits

troopikamaades kasvav roniv rohttaim, mille vilja kiududest valmistatakse ka saunanuustikuid


käsper

kerajate (tume)punaste luuviljadega puu
puu, mille küljes need viljad kasvavad


käsuahel

käskude, korralduste andmise alluvuslik kord


käsualune

see, kes kellelegi allub, täidab kellegi käske, on kellegi käsutada


käsumajandus

majandussüsteem, kus põhilisi majandusotsuseid langetab riigi keskvõim kohustuslike plaanide ja muude käskude najal


käsund

korraldus, (töö)ülesanne, mis on kokku lepitud käsunduslepinguga ja mida üks pool (käsundisaaja) kohustub täitma

allakirjutaja korraldus mingi väljamakse sooritamiseks, millegi ostmiseks või võõrandamiseks; korraldava sisuga näpunäide teatava tehingu sooritamiseks


käsundusohvitser

kõrgema ülema või asutuse käsutuses olev eriülesandeid täitev ohvitser


käsutama

kellelegi (millegi tegemiseks, kuhugi minekuks) käske või korraldusi andma

kellegi ülemaks, valitsejaks olles kellegi tegevust käskudega suunama


käsutäitja

hrl kuulekalt, mõtlemata käske täitev inimene


kätekas

(jõuharjutus kätele:) käte kõverdamine ja sirutamine


kätele vaba voli andma

kätega kallale minema, kaklema hakkama, lööma


kätel kandma

kedagi väga hoidma ja hellitama, kellegi eest ülimalt hoolitsema


käteosavus

osavus käe või kätega tegutsemisel, töötades


käte pealepanek

rahvapärane ravitsemisviis, kus käsi hoitakse haige kehaosa peal või kohal, et nende kaudu toimiks energia, kätega ravitsemine


käteplagin

pihkude plaksu(de)ga kokkulöömine heakskiidu- või poolehoiuavaldusena


käteplaksutamine

plaksutamine, aplodeerimine (heakskiidu, tunnustuse, tänu väljendamisel)


käterätik

hrl puuvillane piklik riideese käte ja näo kuivatamiseks

väike rätik, millega saab nägu või käsi kuivatada

(pool)linane v. puuvillane piklik riideese kuivatamiseks


käterätikangas

kitsam puuvillane või (pool)linane kangas käterätikute valmistamiseks


kätetöö

kellegi (füüsilise) töö või tegevuse tulemus; kellegi toimimisel, osavõtul korda saadetud tegu või põhjustatud olukord (EKSS)


kätis

(nööbitav) topeltriidest lai varrukavärvel (särgi-, pluusi- või kleidivarruka koomale tõmbamiseks)


kätkema

midagi endas (varjatult) sisaldama, endas peitma

(mõtteid, ideid jne.) millessegi panema, millessegi vormima (EKSS)


kätki

hrl korvi- või kastikujuline kiigutatav magamisase imikule või väikelapsele


kätlema

kättpidi tervitama v. hüvasti jätma; (vastastikku) kätt suruma (tervituseks, hüvastijätuks)


kätsatama

(peamiselt haraka kohta:) korra teravalt häälitsema


kätte jõudma

(ajaliselt) saabuma, algama
aja kohta: saabuma


kätte leidma

otsimise peale leidma, (otsitut, vajalikku) avastama

kedagi või midagi tagasi saama, pärast seda, kui nad on kadunud olnud


kättemaks

kellelegi kuritahtliku, halva, ülekohtuse teo eest vastu tehtud samalaadne tegu või teod


kätte maksma

midagi halba tegema inimesele, kes sulle on midagi halba teinud

kellelegi kuritahtliku, halva, ülekohtuse teo eest samalaadsega vastama, kätte tasuma.


kättemaksuhimu

suur tahtmine halva või ebaõiglase teo eest kätte maksta


kättemaksuhimuline

kättemaksuhimust haaratud, kättemaksu plaanitsev

nii iseloomustatakse inimest, kes soovib talle tehtud halba tagasi teha


kättesaadav

kasutamiseks, omandamiseks saadaval olev

selline, mida on võimalik kergesti hankida, leida või saada


kättesaamatu

selline, mida (või keda) pole võimalik saavutada või kätte saada, milleni (või kelleni) ei küüni


kättetoimetamine

paki vm saadetise viimine sihtkohta, saajale


kätt ette panema

kedagi mingis kavatsuses või tegevuses takistama


kätte võitlema

suure füüsilise pingutusega, heade võistlustulemustega või pika rääkimise, mangumisega midagi saama või saavutama

võitlemise tulemusena midagi saama v saavutama (EKSS)


kätt ja südant pakkuma

(hrl mees naisele:) oma armastust väljendama, ka abiellumisettepanekut tegema


kätt külge panema

mingi töö kallale asuma, midagi tegema (hakkama)

kusagil aktiivselt kaasa lööma, kaasa aitama


kätt paluma

kellelegi abiellumisettepanekut tegema
abieluettepanekut tegema


kätt peale panema

midagi endale, enda kätte krahmama, oma valdusse või võimusesse haarama


kättpidi

käest kinni hoides (kedagi vedades, tirides)


kätt pikale ajama

(nõudlikult) raha vm ainelist abi küsima või kerjama


kätt proovima

milleski oma võimeid proovima, midagi teha proovima


kätt pulsil hoidma

toimuvaga (nt kiiresti vahelduvate sündmuste või muutustega) kursis olema, toimuval silma peal hoidma


kätt sirutama

midagi omastada, oma valdusse võtta tahtma või võtma


kätt tõstma

kedagi lüüa ähvardama või lööma, (käsitsi) kallale tungima, (relvaga) vastu hakkama


kätt valgeks saama

midagi esimest korda sooritama või katsetama


käuksutama

(pillimängu kohta:) kehvapoolselt või harjutades (pikalt) mängima


käula

loguks või vanarauaks sõidetud auto vm sõiduvahend

(väiksem, viletsam) laev, alus, paat v. auto


kääbas

mullast v. liivast kuhjatud ümmargune v. vallitaoline kalme (EKSS)


kääbaskalme

muistne matmispaik, hrl mullast või liivast kuhjatud ümmargune või vallitaoline kuhjatis


kääbus

harilikust palju väiksem inimene
kääbuslik mäe- v. maavaim.


kääbusjas

(kasvult, suuruselt) ebatavaliselt, äärmiselt väike


kääbuskasv

inimese, looma või taime erakordne väikesekasvulisus (võrrelduna liigiomaste harilike mõõtmetega)


kääbuspõõsas

madal, põõsast väiksem kohev puittaim, millel on rohkelt harunevaid, ka maad ligi hoidvaid võsusid (nt sookail, jõhvikas, ibeeris)


kääbusriik

hrl pindalalt tilluke riik (Euroopas nt Monaco, Malta)


kääbustäht

väikesemõõtmeline vähese absoluutse heledusega taevatäht


käämer

põigitise käepideme ja koonilise kahaga suur puur rattarummude puurimiseks

kahe käega käänatav kahataolise teraga puur (EKSS), vana rahvapärane puur


käänak

(tee, jõe jne.) suuna (järsem) muutus; selle muutuse koht


käänama

(seoses inimesega vm elusolendiga:) end teistpidi, teise külje peale keerama, nii asendit muutma


käänamine

nimisõna, nime vm käänduvate sõnade muutmine eri käändeis


käänd

tee vms suuna järsem muutumine
selle muutuse koht


käändeline

käändes või käänetena esinev
käände omadustega


käändelõpp

(grammatikas:) käändsõnade teatud käändele omane grammatiline tunnus (nt sisseütleva tunnus -<eki-foreign>sse</eki-foreign>)


käändkond

sarnaselt käänduvate nimisõnade jt käändsõnade rühm


käändsõna

(grammatikas:) käänduv sõna (nt nimisõna, omadussõna)


käändtelg

(autol, seadmel:) käänduv liigenditega varras või toru


käänduma

paiknedes suunda muutma, endisest suunast kõrvale kulgema


käändumatu omadussõna

omadust väljendav sõna, mis täiendina ei ühildu oma põhisõnaga


kääne

grammatiline kategooria, mis tähistab nimisõna vm käändsõna iga vormi, mis näitab eeskätt sõna süntaktilist vahekorda lause teiste sõnadega

grammatikas: nimisõna, omadussõna, asesõna ja arvsõna vorm, mis vastab mingile kindlale küsimusele. Eesti keeles on neliteist käänet

käändsõna grammatiline kategooria, kaasus; selle kategooria iga vorm, mis näitab sõna süntaktilist ja semantilist vahekorda lause teiste sõnadega


käänis

riietuseseme tagasi- või mahakeeratav osa

riietuseseme (eriti hõlma) tagasi-, mahakeeratav osa.


käänispeanuga

liigendiga nuga, mille tera käib (või terad käivad) pea sisse


käänlema

(jõe, tee vm pika kitsa koha kohta:) looklema, käänakuid ja lookeid tegema, (väga) käänuline olema


käänukas

(liikumistee, piirjoone vm kohta:) (tugevasti) looklev, siia-sinna pöörduv, paljude käänakutega


käänutama

(liikumistee, piirjoone vm kohta:) (tugevasti) looklema, siia-sinna pöörduma, käänakuid tegema


käärima

riideeset rulli või (rullist) lahti keerama, püksisäärt, käist üles või alla keerama


kääriste

isteasend, mille korral üks jalg on sirgelt ees ja teine taga (või harkspagaadi puhul kumbki jalg sirgelt kõrval)


kääritama

looduslikku toorainet (nt viinamarju, teelehti) tema oma fermentide (nt bakterite, pärmiseente) toimel hapnikuvabas keskkonnas käärima panema

jalgu rippes v. lamangus ette-taha hargitama


kääritustoru

veini kääritamisel kasutatav keerdudega klaastoru, mis täidetakse poolenisti veega ja mis võimaldab käärimisel tekkivatel gaasidel välja pääseda


kääruline

(piirjoone, liikumistee vm kohta:) (tugevasti) looklev, siia-sinna pöörduv


käävjas

kujult kitsas ja piklik, keskelt veidi jämenev, aheneva tipuga


köbruke

(organismi kehas:) luul või mõnel elundil olev kühmuke


köetav

selline, mida (kesk- või kohaliku küttega) köetakse, kütmisvalmidusega


köh

annab edasi köhatust, korduvana ka köhimist


köh-köh

annab edasi korduvat köhatust või köhimist


köha

hingamisteede limaskestade tundenärvide ärritusest tingitud järsk, tugev ja häälekas väljahingamine

seisund, mille korral sa köhid (= hingad järsu tugeva heliga õhu kopsudest välja)

hingamisteede limaskestade tundenärvide ärritusest tingitud järsk häälekas reflektoorne väljahingamine


köhapastill

kuuli- või tabletikujuline imemisravim kurguärrituste ja köha leevendamiseks


köharohi

köha leevendamiseks ja raviks kasutatav arstirohi


köhima

kopsudest õhku järsult välja hingama, nii et tekib tugev heli


köidik

nöör, kett vm ese, mis kedagi tihedasti seob, kinni hoiab

kedagi siduv, kinnihoidev köis, nöör, kett vms. (EKSS)


köidis

nöör, köis, oks vm pikk peenike asi, millega midagi kinni, kokku seotakse


köietama

kariloomi või hobust köie (või keti) otsa sööma panema või köie (või keti) otsas söötma

köies v köie otsas pidama (ka loomi söödamaal)


köis

pikk jämedam tugevast tekstiilkiudainest vahend hrl millegi kinnitamiseks, sidumiseks või tõstmiseks

jämedam tugevast tekstiilkiudainest kinnitamis- ja sidumis-, ka jõu ja liikumise ülekandmisvahend (EKSS)


köisraudtee

järsult tõusev lühiraudtee, kus rööbastel liikuvaid vaguneid veetakse trossiga


köisredel

köitest redel (nt laeval)
köitest redel (EKSS)


köistee

ripptee, millel veovahendid (nt kabiinid, kandetoolid, suusatõstukid) liiguvad kandetrossil veotrossi veetuna või on kinnitatud liikuva trossi külge


köitev

millegi poolest (väga) huvitav, tähelepanu äratav

millegagi veetlev või võluv, oma lummusesse haarav


köitma

kedagi (huviäratamisega, meeldivuse, võluga) ligi tõmbama, kellegi huvi, tähelepanu kinni hoidma

paberipoognaid v. -lehti raamatuks (v. brošüüriks) ühendama (EKSS)


köitraag

nõrgavarreliste ja ronitaimede (harunenud) niitjas kinnitus- ja ronivahend


kökats

väike viletsapoolne hoone, ese vms
väike viletsapoolne hoone


kökimöki

väljendab, et miski on kergesti, lihtsalt tehtav või tundub tühine, tähtsusetu (kasutatakse hrl üleolekuga, praalivalt)


Kölni vesi

väikese lõhnaaine kontsentratsiooniga lõhnastusvahend, healõhnaline värskendav ja desinfitseeriv vedelik


könn

(üleolevalt kellegi meelest alaväärse inimese, harvemini looma kohta)


kössakil

(nagu kokkuvajunult) ettepoole kummargil


kössis

(inimese kohta:) kõveras, ettepoole kummargil


kössitama

(inimese, looma kohta:) (istudes, seistes) kergelt kummargil olema, end küürus, kõveras hoidma, hrl ebamugavust, hirmu vms tundes


kösterkooliõpetaja

köster, kes oli ühtlasi köstrikooli või kihelkonnakooli õpetaja


kööga

(lõplikult) halvasti, ebaõnnestunud, nurjunud või rikutud


köögikata

(toitu valmistava, köögitöid tegeva naise kohta)


köögikombain

toiduvalmistamisriist, mis koosneb elektrimootorist ja mitmesugustest selle abil käitatavatest köögimasinatest

masin, mis aitab köögis näiteks juurvilju peeneks hakkida


köögimandoliin

lõikur köögiviljade ribastamiseks ja viilutamiseks


köögipaber

rullina müüdav niiskust imav paber, mida kasutatakse koduses majapidamises


köögitüdruk

köögitöid tegev naisteenija (nt endisajal mõisates või jõukates perekondades)


köögivili

hrl kasvatatav taim, mille osi või tervet taime tarvitatakse söögiks, nt kartul, kapsas, porgand, tomat, aedhernes, salat

taim või taime osa, mida inimesed söövad, näiteks tomat, kapsas ja kartul

rohttaim, mille mingeid osi kasutatakse söögiks kas värskelt või töödeldult


köögiviljakasvatus

köögivilja kasvatamine (ka aiandusharuna)


köögiviljandus

teadus, mis uurib köögiviljakultuuride bioloogiat ja kasvatamise agrotehnoloogiat


köögutama

midagi tehes kummargil, köökus olema, pidevalt veidi kummardama

midagi tehes kummargil, köökus olema v. kööku tõmbama (EKSS)


kööktuba

hrl väike tuba, millest üks osa täidab köögi ülesandeid, kööginurgaga tuba


köösner

pargitud ja viimistletud karusnahast esemete valmistaja


köötsakas

(inimese kohta:) ettepoole kõver või kühmus


köötsima

pooleldi seeditud toitu koos maomahlaga tahtele allumatult suu kaudu välja paiskama

kui sa <eki-highlight>oksendad</eki-highlight>, siis tuleb toit su kõhust suu kaudu välja


kübar

hrl vormitud põhjaga ja (laiema) servaga peakate


kübarakarp

(papp)karp kübara pakkimiseks
karp kübara jaoks
pappkarp kübara pakkimiseks (EKSS)


kübarakartong

(papp)karp kübara pakkimiseks
karp kübara jaoks


kübaramust

raua väävelhappesool, mida värvainetes on kasutatud sinaka, mustja või halli tooni saamiseks ja värvi kinnitajana


kübeke

vähesel määral või hulgal
mingil määral, vähesel määral


küberhügieen

riigi, asutuse, inimese teadlik tegevus oma digiseadmete ja elektrooniliste andmete kaitsmiseks (nt salasõnade kasutamine, tarkvara uuendamine, viirusetõrje)


küberkiusamine

internetikeskkonnas toimuv kiusamine, nt teise inimese nimele tehtud libakontod, sõimamine ja ähvardamine foorumites, võõraste piltide ülesriputamine ja moonutamine


küdema

(kütuse kohta küttekeha sees:) põlema
piltl. (hinges) vaikselt hõõguma


küdoonia

õuna- või pirnitaolise kollase lõhnava viljaga viljapuu või ilupõõsas

kollase lõhnava õunviljaga viljapuu või ilupõõsas (Cydonia oblonga)


küfoos

lülisamba kõverus tahapoole (eriti rinnaosas) (EKSS)


kügelema

ebamugavust, kohmetust tundes istuma või seisma


kühm

väike kumerapinnaline moodustis, hrl mingil tasasel pinnal

(geograafias) madal ümar küngas (suhteline kõrgus kuni 10 m) (EKSS)


kühmus

kumaras, küürus
(nina vm kohta:) kühmu moodustav


kühveldama

kühvliga, ka labidaga või muu sobiva riistaga midagi teise kohta tõstma või pilduma

kühvliga, ka labidaga vm. sobiva riistaga midagi teise kohta tõstma v. pilduma


kükakil

asendis, kus jalad on nii põlve- kui puusaliigesest kõverdatud ja keharaskus päkkadel või taldadel

asendis, kus jalad on nii põlve- kui puusaliigesest kõverdatud ja keharaskus päkkadel v. taldadel. (EKSS)


kükakile

asendisse, kus jalad on nii põlve- kui puusaliigesest kõverdatud ja keharaskus päkkadel või taldadel


kükitama

ennast madalaks tegema nii, et jalad lähevad kõveraks

(sageli halvustava varjundiga:) konutama, ühe koha peal olema v. elama


kükkimine

jõutõstmise üks alasid ja jõuharjutus, kus laskutakse kükkiasendisse, kang õlgadel


küla

väike maa-asula, mille moodustavad üksteisega lähestikku asuvad talud või hooned

koht v. inimesed väljaspool kodu, eriti koht, kus võõrusel käiakse (tihti sisekohakäändeis adverbilaadselt)


külaarhitektuur

väljaspool linna loodud ehitised (nt taluhooned, rahvamajad, kõrtsid, meiereid, raudteejaamad)

vastav kujundus- ja ehitusstiil teataval ajal

maaehitiste, maa-asulate planeerimisega tegelev arhitektuuri haru


külajutt

küla peal, ümberkaudu räägitav jutt või külaelu kohta käivad uudised

külaelu kujutav jutustus (kasut. varasema kirjanduse kohta)


külakarjane

(endisajal:) kogu küla karja hoidnud karjus


külakirik

maapiirkonnas asuv kirikuhoone
väike maakirik (EKSS)


külakogukond

ühise territooriumi alusel külas moodustunud kogukond


külakost

külalise, külastaja kaasatoodud söögi- ja joogipoolis


külalaul

külaelu või külainimeste vahelisi suhteid käsitlev uuem rahvalaul


külaline

inimene, kes on kellegi juures külas või võtab võõrana osa mingist peost vm üritusest

inimene, kes on kutsutud kellelegi külla, peole vm üritusele

isik, kes on kellegi juures külas v. võtab võõrana osa mingist peost, koosolekust vm. üritusest


külalisesineja

mitteoma, mujalt tulnud esineja
külalisesineja, -artist.


külalisetendus

teatri vm kollektiivi etendus väljaspool kodulinna või koduriiki


külalismaja

lihtsamat sorti ja väiksem ajutist majutust pakkuv asutus


külalisteraamat

hrl kunstipäraselt kujundatud album, kaustik või veebilehekülg, kuhu külalised või külastajad märgivad oma nime, arvamusi vms


külalistuba

tuba külaliste vastuvõtmiseks või majutamiseks


külamiljöö

külale omane, külas esinev keskkond (EKSS)


külanõukogu

maapiirkondade haldusorgan ja haldusüksus NSV Liidus

alluv haldusüksus Nõukogude Liidus ja praegusel Venemaal (EKSS)


külapood

maakohas asuv (väike) pood, kus müüakse hrl toiduaineid, alkoholi ja esmatarbekaupu


külarahvas

külas elavad inimesed
külaelanikud (EKSS)


külas

külaskäigul, külalisena kellegi juures
kellegi juures külalisena


külaskäik

kellelgi külas käimine
kellelgi külas käimine


külastaja

milleski osaleja (nt kliendina, publikuna), näitusel, etendusel, restoranis vm käija

inimene, kes läheb kuskile teist inimest või midagi (näiteks näitust) vaatama


külastama

kedagi või midagi (kuskil) vaatamas käima


külastus

(ühekordne) külastamine, üksik külastamiskord


külastusabielu

(vaba)abielu, kus koos elatakse vaid ajuti


külatark

rahvameditsiini ja sõnadega ravija endisaegses külas, tegeles ka ennustamise ja nõidumisega


külatee

külasid ja talusid omavahel ning maanteega ühendav kitsam tee


külavahelaul

külaelu või külainimeste vahelisi suhteid käsitlev uuem rahvalaul


külavain

külavaheline väljak, ka küla lähedal asuv rohumaa


külg

inimese või looma vasak- või parempoolne kehaosa, eriti roiete piirkond

inimese või looma keha vasak või parem pool

inimese v. looma vasak- v. parempoolne kehaosa, eriti roiete piirkond


külge hakkama

nakkama, teistele üle kanduma, külge jääma


külgehakkav

(haiguste, viiruste kohta:) selline, mis (hõlpsasti) teisele organismile üle või edasi kandub, nakkuslikult leviv


külge lööma

kergelt kurameerima, lähedastesse suhetesse püüdlema hrl mängleva, edvistava käitumisega


külgepidi

külg külje vastas või hästi ligidal; hrl üksteisega kokku puutudes; külg ees.


külge pookima

midagi halba või väära (pahatahtlikult, meelevaldselt) kellelegi või millelegi omistama


külge tõmbama

kehi või aineosakesi endaga kokkupuutesse tõmbama


külgetõmbejõud

kehi või aineosakesi üksteise poole tõmbuma panev jõud


külghäälik

(foneetikas:) häälik, mille moodustamisel õhuvool väljub ühelt või mõlemalt poolt keelt (nt <eki-foreign>l</eki-foreign>)


külgjoon

(mänguväljaku vms) küljel olev või külge tähistav joon


külgjuur

peajuurest mingi nurga all hargnev juureharu


külgkorv

mootorratta küljel olev eraldi raami ja rattaga osa kaassõitja või pagasi tarvis

mootorratta küljel olev eraldi raami ja rattaga osa kaassõitja v. pagasi tarvis


külgmine

küljepoolne, küljele jääv
keha keskjoonest kaugemal olev


külgpung

taimevarre lehekaenlas olev pung, millest areneb leht või varreharu


külgtugi

millegi küljepoolne, külje pealt toetav tugi


külguks

(hoone, ruumi, sõiduki) külgmine, küljepoolne uks


küli

seemnete, seemnevilja põllule, mullapinnale (või mulda) laiali jaotamine ja mullaga katmine


külili

külje peale või peal, külgepidi maha või maas


külima

seemneid, seemnevilja põllule, mullapinnale (või mulda) laiali jaotama ja mullaga katma


külitama

külili olema, heitma või selliselt lamama


küljeaken

külgmine, küljepoolne aken (näit. autol) (EKSS)


külje alla pugema

end kellegagi sõbraks tegema, kellegi ümber mehkeldama


küljealune

ase või alus, millel magatakse või lamatakse


küljejoon

(mänguväljaku) külge tähistav joon (EKSS)


küljekohtunik

mõnel spordialal (nt jalgpallis, maadluses) väljaku, võistlusala küljealalt reeglitest kinnipidamist jälgiv kohtunik


küljekuti

kõrvuti, külg vastu külge, külgepidi koos või kokku


küljendaja

trükiteose küljenduse tegija (ka ametinimetus)


küljendus

teose küljendamine ja kujundamine
küljendatud trükiteos


küljepoolitaja

(geomeetrias:) lõik, mis ühendab kolmnurga tippu vastaskülje keskpunktiga (ka selle lõigu pikkus)


küljeti

külg ees, küljega millegi või kellegi poole


küll

tundetooni esiletoomiseks, rõhutades imestust


külla

külaskäigule, külaliseks kellegi juurde
kellegi juurde koju, et koos aega veeta


küllaldane

vajalikus koguses või ulatuses, vajalikul hulgal või määral olemasolev, täiesti rahuldav

selline, mida on vajalikus koguses, vajalikul määral


küllalt

nii palju kui (millekski) vaja, vajalikul määral, võrdlemisi palju

kellestki või millestki tüdinenud või väsinud olema; tülpinud olema; kellegi mõõt on täis


küllaltki

(nõrgendab omadust või asjaolu:) peaaegu täiel määral


küllane

selline, kus on mingit (head) asja palju


küllap

(oletades:) suure tõenäosusega, arvatavasti, nähtavasti


küllastama

millegi poolest rohkeks, väga rikkalikuks tegema (nii, et rohkem pole võimalik)

millegi poolest küllaseks, rohkeks, rikkalikuks tegema (oskuskeelsetes ühendites: nii, et rohkem pole enam antud tingimustes võimalik)


küllastus

täiesti rahuldatud, küllastunud olek
küllastunud olek.


küllastusvajak

õhu küllastamiseks vajaliku veeauru ja õhus tegelikult olemasoleva veeauru vahe, niiskuse defitsiit


küll ja küll

hästi palju, täiesti piisavalt, külluses


küllusesarv

antiikmütoloogias sarv, mis sümboliseerib millegi rohkust ja küllust

lillede ja viljadega täidetud sarv, levinud ornamendimotiiv antiikkunstist alates


külm

madala temperatuuriga, vähese soojusega või hoopis soojuseta

(värvuse v. valguse kohta:) kõledus- v. külmustunnet esile kutsuv


külmahell

(hrl taimede kohta:) külma suhtes tundlik, külmakartlik


külmajudin

tugevast emotsioonist või külmatundest tingitud (kerge) värin kehas


külmakindel

külmale vastupidav, võimeline taluma madalaid temperatuure või vahelduvat külmumist ja sulamist


külmakirst

kirstutaoline külmutiga seade (toidu)ainete jahutatult või külmutatult säilitamiseks


külma kõhuga

ülimalt rahulik, ennast mitte millestki erutada või häirida laskev


külmalembene

(hrl taimede ja loomade kohta:) madalamaid temperatuure eelistav


külmama

külma tõttu elutuks muutuma
külma tõttu surema


külmapügal

(temperatuuri kohta:) külmakraad, miinuskraad


külmasurm

külmast tingitud surm, surm külmumise läbi


külma tegema

petma, alt vedama, kahju tekitama (nt arve maksmata jätmise kohta)


külmavereline

end kaastundest v. südametunnistusest mitte eksitada laskev, halastamatu.


külmavõitu

jahedusele kalduv, kergelt külm, veidi või üsna jahe


külmetama

külma tundma või külmast põhjustatuna haigestuma


külmetuma

külma saama või külmast põhjustatuna haigestuma


külmetus

organismi või selle osa jahtumine sel määral, et võib järgneda mingi haigus


külmik

külmutusseadmega kapp (toidu)ainete jahutatult või külmutatult säilitamiseks

metallist kapp, mis töötab elektriga ja hoiab toidu külmana

kapitaoline külmutiga seade (toidu)ainete jahutatult v. külmutatult säilitamiseks


külmikauto

soojusisolatsiooni ja jahutusseadmetega auto kiiresti rikneva kauba veoks


külmkamber

soojusisolatsiooniga ruum keskkonna temperatuurist madalama temperatuuri säilitamiseks

mitteköetav ruum toidukraami ja tarbeesemete hoidmiseks (EKSS)


külmkirst

kirstutaoline külmutiga seade (toidu)ainete jahutatult või külmutatult säilitamiseks

kirstutaoline külmutiga seade (toidu)ainete jahutatult v. külmutatult säilitamiseks (EKSS)


külmlaud

külmade roogadega kaetud pidulik laud
külmade roogadega kaetud laud (EKSS)


külmnõel

(graafikas:) sügavtrükitehnika, kus pilt graveeritakse teemant- või terasnõelaga metallplaadile, millelt tehakse tõmmised paberile


külm närv

kaine otsustusvõime, enesevalitsus, rahulik meel (hrl keerukas või ohtlikus olukorras)


külmravi

ravimenetlus, kus inimene viibib mõned minutid ekstreemse (kuni -150 <eki-sup>⚬</eki-sup>C) külma käes (nt liigesehaiguste puhul)


külmrelv

lähivõitluses kasutatav löögi-, raie- või torkerelv, relv, mille kasutamisel ei toimu põlemist või plahvatust (nt nuga, pistoda, nui, vibu)

käsitsivõitluses kasutatav löögi-, raie- või torkerelv


külmroog

külmalt lauale antav toit (nt võileivad, salatid, külmad liha- ja kalaroad)


külmtõbi

kõrge palaviku hoogudega iseloomustuv parasitaarhaigus, mida levitavad hallasääsed


külmuma

külma tõttu elutuks muutuma
külma tõttu surema
kõvaks külmuma (esemete, ainete kohta)


külmumispunkt

temperatuur, mille korral vedelik hakkab külmuma


külmumissurm

külmast tingitud surm, surm külmumise läbi


külmuti

seade keskkonna temperatuurist madalama temperatuuri saavutamiseks (nt külmkapp, külmlett)


külmutusauto

soojusisolatsiooni ja jahutusseadmetega auto kiiresti rikneva kauba veoks


külmutuskamber

soojusisolatsiooniga ruum keskkonna temperatuurist madalama temperatuuri säilitamiseks


külmutuskapp

külmutusseadmega kapp (toidu)ainete jahutatult või külmutatult säilitamiseks

metallist kapp, mis töötab elektriga ja hoiab toidu külmana


külmutusvagun

külmutitega vagun kiiresti riknevate toiduainete veoks


külv

seemnete, seemnevilja põllule, mullapinnale (või mulda) laiali jaotamine ja mullaga katmine


külvama

seemneid, seemnevilja põllule, mullapinnale (või mulda) laiali jaotama ja mullaga katma


külvik

masin teraviljaseemne vm kultuurtaimede seemne külvamiseks, ka mineraalväetise puistamiseks

masin kultuurtaimede seemne (v. mineraalväetise) külvamiseks


külvikassett

istutusnõu seemnete ühekaupa istutamiseks


külvinorm

hektarile külvatava seemne kogus kilogrammides


külvisenorm

hektarile külvatava seemne kogus kilogrammides (EKSS)


külvivares

musta metalliläikelise sulestikuga vares


kümblus

vannis, duši all, veekogus, basseinis vm mõnulemine


kümblusravi

raviotstarbelised protseduurid mineraalvett või ravimuda sisaldavates vannides ja mineraalveeallikates


kümme käsku

(Piiblis:) kogum Vana Testamendi moraalipõhimõtteid, mida austavad nii judaism kui enamik kristluse vorme


kümnekas

kümme eurot, kümneeurone rahatäht (ka muude vääringute kohta)


kümnend

kümme aastat, kümneaastane ajavahemik (hrl ühest täiskümnest teise täiskümneni)

aastakümme (hrl. ühest täiskümnest teise täiskümneni) (EKSS)


kümnendarv

kümnendsüsteemis, sümbolite 0 kuni 9 abil esitatud arv (nt 15, 280)


kümnendiksekund

<eki-sup>1</eki-sup>/<eki-sub>10</eki-sub> ehk 0,1 sekundit


kümnendsüsteem

arvusüsteem, mille aluseks on kümme (ehk kümne arvu järjestikused asukohad) ning kus kasutatakse kümmet sümbolit (0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9), tänapäeval levinuim arvusüsteem

arvusüsteem, kus on kasutusel kümme erinevat numbrit


kümosiin

vasikamagudest saadav piima kalgendav ensüüm, mida kasutatakse juustu valmistamisel


küna

puupakust õõnestatud, laudadest kokkulöödud või muust materjalist piklik anum

pakust õõnestatud ümmarguse või tahutud põhja ja külgedega piklik nõu


kündma

põldu harides pinnasekihti adraga ümber pöörama


küngas

mäest väiksem kõrgendik, mille suhteline kõrgus on alla 200 m


küngaslaskumine

vigursuusatamise ala, kus võisteldakse kiiruse peale laskumises järsult mäenõlvalt, mis on kaetud küngastega ja varustatud kahe väikese trampliiniga


künism

küüniline, kõike madaldav ellusuhtumine, jultunud avameelsus


künnilind

mitme linnu, nt ööbiku, künnivarese, linavästriku rahvapärane nimetus


künnimaa

kündmisega haritav maa, küntav maa
kündmisega haritav maa (EKSS)


künnis

põrandast kõrgem pakk või selle mõtteline koht ukseava allosas

geogr suhteliselt lai laugenõlvaline piklik kõrgendik (EKSS)


künnivares

musta metalliläikelise sulestikuga vares


künoloogia

õpetus koertest, nende tõugudest ja kasvatamisest


küpress

Vahemere maadel ja mujal kasvav koonusja või laiuva võraga igihaljas okaspuu

koonusja v. laiuva võraga igihaljas okaspuu Vahemere maadel jm. (Cupressus)


küps

(marjade, puuviljade, viljaterade vms kohta:) valminud, nii et viljad on söömiskõlbulikud ja saaki saab koristada

millekski, millegi tegemiseks täiesti valmis


küpse

(inimese oleku, seisundi kohta:) omadega läbi, pehmeks tehtud, vastupanuvõimeta


küpsema

(marjade, puuviljade, viljaterade vms kohta:) valmima, nii et viljad saavad söömiskõlbulikuks ja saaki saab koristada

kui marjad või puuviljad <eki-highlight>küpsevad</eki-highlight>, siis nad pole enam toored ning neid saab süüa ja korjata

(täielikult) välja kujunema, välja arenema, valmima (EKSS)


küpsetama

toorest toiduainet (kuivas) kuumuses toiduks valmistama

toorest toiduainet kuumas kohas (näiteks ahjus või pannil) toiduks tegema

toorest toiduainet kuumuses toiduks valmistama


küpsetis

ahjus küpsetatud sai, kook, küpsis vm jahutoode


küpsetusvorm

(plekk)vorm taigna küpsetamiseks
vorm taigna küpsetamiseks (EKSS)


küpsuseksam

keskkooli või gümnaasiumi lõpueksam
keskkooli lõpueksam (EKSS)


kürassao

roheline mõrumaitseline liköör, mille valmistamisel kasutatakse Väikestes Antillides Curaçao saarel kasvava pomerantsipuu viljade koorest saadavat eeterlikku õli


kürb

mehe või isaslooma suguelund, mille kaudu väljub seemnevedelik

mehe kehaosa, mida ta kasutab seksiks ja selleks, et uriini välja lasta


kürii

radioaktiivsuse mittesüsteemne mõõtühik (tähis Ci)


küsima

mingis õppeaines küsitlema, mingit õppeainet vastata laskma


küsimus

lause või sõna, millega sa tahad infot saada ja millele ootad vastust

lausung, millele oodatakse vastust (EKSS)


küsimusleht

kindlat teemat puudutav küsimustik (nt muuseumi, seltsi korrespondentidel, et saada ainest kogude täiendamiseks)


küsimus suurele ringile

küsimus, mis on mõeldud paljudele, mitte ainult kitsale seltskonnale


küsimustik

(hrl kirjalik) küsimuste kogu
küsitluskava


küsimärgi all

kahtluse all, kahtlusi või kõhklusi tekitavas seisus


küsitav

kahtlusi äratav, küsimärgi all olev või vaieldav


küsitavus

küsitav, kaheldav, kahtlane asjaolu või üksikasi


küsitlema

küsimusi esitama, küsimustega pärima
küsimusi esitades infot hankima


küsitlus

küsimuste esitamine hrl mingil kindlal teemal ja teatud eesmärgil

see, kui paljude inimeste käest küsitakse, mida nad millegi kohta arvavad


küsitluskava

küsimustik millegi kohta andmete kogumiseks


küsitlusleht

leht küsimustega kellegi küsitlemiseks (nt arvamusuuringul või muuseumi, seltsi korrespondentidel)


küte

hoone soojaga varustamine, hoone kütmine

see, mille abil ruume külmal ajal soojana hoitakse


kütisemaa

(endisajal:) maa, mida hariti kütise tegemisega


kütisepõletamine

maa külviks ettevalmistamine ja väetamine mätaste ja mullaga kaetud puude põletamise teel (varasemal ajal)


kütke

nöör, kett vm ese, mis kedagi tihedasti seob, kinni hoiab

veise kinnitusvahend hrl. laudas tema paigale


kütkestama

kellegi tähelepanu, pilku või huvi meeldivuse või eripäraga köitma


kütkestav

kellegi tähelepanu, pilku või huvi meeldivuse või eripäraga köitev, kedagi (oma olekuga) ligi tõmbav, väga kaunis või meeldiv


kütt

jahil käiv, metsloomi küttiv inimene (hrl mees)

inimene, kes käib jahil metsloomi tapmas


kütteaine

põlemisel rohkesti soojusenergiat andev aine, mida kasutatakse energiaallikana (nt maagaas, kivisüsi, küttepuit)

mingi aine, mida põletatakse, et saada soojust ja energiat, näiteks puit, gaas või bensiin


küttemasuut

nafta töötlemisel pärast kergete naftasaaduste eraldamist saadav suure viskoossusega vedelkütus, raske kütteõli


küttepuit

hrl tarbepuiduks sobimatu puit, mida kasutatakse kütusena


kütteväärtus

ühe massi- või mahuühiku kütuse täielikul põlemisel eralduv soojushulk


kütteõli

naftast, ka põlevkivist toodetud vedelkütus


küttima

vabas looduses elavatele loomadele ja lindudele ehk ulukitele jahti pidama


kütus

põlemisel rohkesti soojusenergiat andev aine


küüdikohustus

veovahendite valdajate, hrl talupoegade omaaegne kohustus Venemaal vedada sõjaväge ja veoseid


küüdimees

kellegi või millegi sõidutaja, edasitoimetaja, endisajal hrl hobusemehe kohta


küüditama

kedagi (või midagi) mingi sõidukiga edasi viima või kohale toimetama

kedagi vägisi, sunniviisil ära viima, ebaseaduslikult välja vedama v. ümber asustama


küüditamine

inimeste hrl ebaseaduslik sunniviisiline ümberasustamine, nende vägisi äraviimine või väljasaatmine


küüditatu

inimene, kes on vägisi, sunniviisil oma elukohast ära viidud, välja saadetud või ümber asustatud


küüdus

läikiv heledam laik linnu tiivasulestikus

linnu muust tiivasulestikust erinevalt värvunud küünraosa


küülik

looduses kolooniatena urgudes elav jänesesarnane loom ja sellest põlvnev koduloom

jänese moodi loom, keda peetakse kodus lemmikloomana

looduses kolooniatena urgudes elav, tänapäeval hrl. koduloomana kasvatatav jänesesarnane näriline


küümus

maomahlast ja osaliselt seedunud toiduainetest koosnev vedel puderjas mass seedetraktis


küünarliiges

õlavarreluud küünarvarre luudega ühendav liiges (articulatio cubiti) (EKSS)


küünarnukitunne

tunne, et tegutsetakse koos ja toetatakse üksteist


küünarnukk

käsivarre keskel olev liigesekoht, eriti selle nukikujuline osa

käe keskel asuv osa, kust saab kätt liigutada


küündima

hulga, määra, taseme vm (mõõdetava) poolest teatud suuruses, olekus olema või selleni jõudma


küündimatu

teatud nõueteni mitteküündiv, neile mittevastav, mingis osas puudulik või millekski mittesuuteline


küünejuur

küüne nahaalune osa küünevalli taga, kust toimub küüne kasvamine (radix unguis) (EKSS)


küünekäärid

väikesed käärid küünte lõikamiseks
väiksed käärid küünte lõikamiseks


küüneviil

karestatud pinnaga vahend küünte servade tasandamiseks ja viilimiseks


küüniline

kõige üle irvitav, kõike madaldav või häbematu


küünilisus

küüniline, kõike madaldav ellusuhtumine, jultunud avameelsus


küünis

(roomajatel, lindudel ja paljudel imetajatel:) kumer sarvainest moodustis, mis katab viimast varbalüli või (putukatel jt lülijalgsetel) käpa lõpplüli


küünitama

(ennast, kätt) välja sirutama, et midagi võtta, vaadata vms

välja sirutama, et midagi võtta, haarata, ulatada, anda, vaadata vms.; selliselt võtma, haarama vms.


küünituma

end või oma kehaosa millegi suunas ulatama või sirutama, et midagi võtta, anda, vaadata vms


küünlahoidja

ese küünla või küünalde õiges asendis hoidmiseks, hrl küünlajalg või küünlalühter


küünlajalg

alus küünla hoidmiseks
ese, mis hoiab küünalt püsti


küünlakuu

aasta 2. kuu, põhjapoolkeral kolmas talvekuu


küünlakäärid

endisaegsed käärid küünla- või lambitahi lõikamiseks

küünalde parajaks lõikamise käärid, mille ühe haru peal oli tahiotste jaoks väike ümmargune või kandiline koda


küünlamaarjapäev

2. veebruar, eesti rahvakalendris üks talve poolitajaid, kirikliku tähtpäevana tähistab päeva, mil neitsi Maarja Jeesus-lapsega esimest korda kirikusse läks ja küünlad sel puhul iseenesest põlema süttisid


küünlapäev

2. veebruar, üks talve poolitajaid eesti rahvakalendris


küüpvärv

väga püsiv, vees lahustumatu värvaine, mis muudetakse värvimise ajaks lahustuvaks (nt indigo)


küürus

seljast, pihast kumaras või kühmus
kõver või kõveras


küürutama

küürus olema, küürakil olles midagi tegema (kellegi ees lipitsevalt alandlik olema, küürus käima)


küürvaal

lühikese jämeda kehaga ja pikkade loibadega vaal

lühikese jämeda kehaga vaal (Megaptera novaeangliae)


küüsi taha saama

midagi enda valdusse haarama, endale krabama


küüslauguküüs

küüslaugu mugulsibula sõrmeküünt meenutav osa


küüslauk

väikestest küünetaolistest sibulakestest koosneva sibulaga teravalõhnaline rohttaim, mida kasutatakse maitse- ja ravimtaimena

väikese sibula moodi taim, millel on tugev lõhn ja maitse


küütima

kedagi (või midagi) mingi sõidukiga edasi viima või kohale toimetama


küütlema

kirkalt ja korduvalt helkima, valguses sädelema ja läikima, värvi ja helki vaheldama


küütlev

kirkalt helkiv, valguses sädelev ja läikiv


küütseelik

(piki)triibuline seelik (hrl rahvariideseelik)


Kyūshū

saar Jaapanis, suurtest saartest lõunapoolseim


l

vedelike ja puistainete mahumõõt, 1 dm<eki-sup>3</eki-sup>


la

muusikalise helirea kuues alusheli
kuuenda alusheli silpnimetus


La

õhu toimel tumenev pehme hõbevalge metall, omadustelt haruldane muldmetall (lantanoid), keemiline element järjenumbriga 57


laabakil

(lohakalt, lõdvalt) viltu, lamavas, rippuvas vms asendis


laabakile

(lohakalt, lõdvalt) viltu, lamavasse, rippuvasse vms asendisse


laabuma

probleemideta, tõrgeteta toimuma, ladusalt, hästi edenema


laad

olemust määravad omadused, neil põhinev omapära

eripära või omadused, mis määravad millegi olemuse

olemusest v. eripärast sõltuv liik, kategooria vm. jaotus


laadima

mingit seadet laenguga või vajaliku energiaga, kütusega vm varustama

alalisvoolu läbi aku juhtides elektrienergiat keemilise energiana salvestama

kui sa midagi <eki-highlight>laed</eki-highlight>, siis sa varustad seda energia, kütuse või laskemoonaga

(infotehnoloogias) ressurssi kasutuskohta viima


laadimisjaam

koht elektriautode jt elektrisõidukite laadimiseks koos vastava varustusega


laadna

(inimese kohta:) lahke, sõbraliku rahvameheliku olekuga


laadne

oma tüübilt, põhijoontelt, liigilt millegi või kellegi moodi


Laadoga

järv Loode-Venemaal, suurim järv Euroopas


laaduma

(akude vms kohta:) elektrienergiat salvestama


laadung

korraga veetav materjal, kaup või esemed


laag

põranda alusel paiknev plank või pruss, mille külge kinnitatakse põrandalauad või -kilbid

aluspuu (näit. pruss või plank vahelae kandetarindi ja põrandakatte, harilikult laudise vahel). (EKSS)


laagerduma

(toiduainete või alkohoolsete jookide kohta:) hrl maitseomaduste parandamiseks pikaajaliselt kindlates tingimustes seisma (nt keldris, vaadis)


laagrikoht

ajutiseks peatuspaigaks, telkimiseks sobiv koht


laagriõlu

põhjakääritusega (temperatuuril 8–12 °C) ja pikaajalise laagerdusega õlu (nt pilsen)


laajamine

maapinna reljeefi muutmine pinnase tasandamise, lisamise või eemaldamise teel


laanepeni

suure koera sarnane enamasti halli värvi kiskja

hall metsloom, kes on välimuselt koera moodi ja sööb liha


laanepüü

sega- ja okasmetsades elutsev pruunikirju hakisuurune lind


laanerähn

Eestis suhteliselt harva esinev mustatähnilise valge seljaga väike rähn


laapensüüm

vasikamagudest saadav piima kalgendav ensüüm, mida kasutatakse juustu valmistamisel


laar

(korraga valmis tehtav) suurem kogus (hrl joogi või söögi kohta)

kodukolde, linna, põllu ja tee kaitsevaim vanadel roomlastel (EKSS)


laas

suur tihe (okas)mets
suur tihe (okas)mets.


laast

hööveldamisel, voolimisel, treimisel vms jäätmena tekkiv või teatud otstarbeks lõigatav õhuke (puidu)riba

miniatuurist veelgi fragmentaarsem lühipala


laastama

(loodusjõududega, sõdadega vms seoses:) lõhkuma ja purustama, (lõhkudes, rikkudes) oluliselt kahjustama või hävitama

(haril. loodusobjektide või ehitiste kohta:) lagedaks tegema, jõuga ära rikkuma


laastkatus

katus, mis on tehtud õhukestest puitlaastudest


laat

kindlas kohas perioodiliselt peetav suur turg, kus korraldatakse ka lõbustusi

suur üritus, kus inimesed ja firmad müüvad toiduaineid ja muid enda toodetud asju

kindlas kohas perioodiliselt peetav suur turg (sageli mitmesuguste lõbustustega).


laatsaret

hrl sõjaväehaigla vm väiksem haigla
sõjaväehaigla


labajalavalss

tallal tantsitav mõõdukas 3/4-taktis Eesti rahvatants


labajalg

inimese jala osa kannast varvasteni (koos varvastega)

jala osa, mille peal inimene seisab ja mille küljes on varbad


labak

kinnas, millel on eraldi koht ainult pöidla jaoks


labakäsi

see osa inimese käest, mille küljes on sõrmed


labaluu

lame kolmnurkne paariline luu rindkere tagaküljel (inimesel ja imetajatel)


labane

nii iseloomustatakse inimest, kes ei pea kinni käitumisnormidest


labasekoeline

(kanga siduse kohta:) selline, kus iga koelõng katab iga teist lõimelõnga ja vastupidi


labastama

(väärtuselt, väärikuselt) madalamale tasemele viima, vähem huvitavaks, labaseks tegema


la-bemoll

(muusikas:) pooltooni võrra madaldatud la


labiaal

häälik, mille moodustamisel huuled lähenevad teineteisele või puudutavad teineteist (nt <eki-foreign>m, p</eki-foreign>) või alahuul puudutab esimesi ülahambaid (nt <eki-foreign>f, v</eki-foreign>)


labialisatsioon

huulte aktiivne kaastegevus (huulte ümardumine, ettepoole lükkumine või teineteisele lähenemine) hääldamisel, eriti selliste häälikute puhul, mille põhiline moodustuskoht pole huultel

huulte aktiivne kaastegevus (huulte ümardumine, ettepoole lükkumine v. teineteisele lähenemine) hääldamisel, eriti selliste häälikute puhul, mille põhiline moodustuskoht pole huultel


labialiseeruma

(hääliku kohta:) huulte aktiivse kaastegevusega, hrl huulte ümardumisega häälduma


labidaga kokku ajama

(millegi kohta, mida on või saadakse suures koguses)


labiilne

(pidevalt) muutuv, ebapüsivas olekus, mitte pikalt ühesugune


labor

erisisseseadega ruum(id) teaduslike uuringute ja katsete tegemiseks, analüüsideks, preparaatide valmistamiseks vms


Labrador

poolsaar Kanada idaosas Hudsoni lahe ja Labradori mere vahel


labrador

kergesti õpetatav must, pruun või kollane linnukoer, keda kasutatakse ka nt pimedate juhtkoerana ja pommikoerana

plagioklasside rühma kuuluv erksinise sillerdusega mineraal


labrakas

hoogne pidutsemine ja jooming, lõbus oleng


labürintjas

labürinditaoline, keerulist süsteemi moodustav


lad

indoeuroopa keel, mida kasutati Vana-Roomas ning miskeskajal levis kiriku- ja teaduskeelena üle Lääne-Euroopa


lade

rõhtsalt või (korratu) kihina kuhugi kuhjunud või kuhjatud asjad, aine, materjal vms

hrl. rõhtsalt, mõnikord kihiti kuhugi kuhjunud v. kuhjatud aine, materjal, esemed jne (EKSS)


ladenema

(mõttelise, vaimse aluskihi, kogumi moodustumise kohta)


ladestuma

kihiti või kihina kuhugi kuhjuma või asetuma


la-diees

(muusikas:) pooltooni võrra kõrgendatud la


ladiino

keskaja hispaania keelel põhinev heebrea sugemetega romaani keel, mida algul kõnelesid Pürenee poolsaare juudid ning mis hiljem levis Põhja-Aafrikasse, Balkanile ja Lähis-Itta


ladina keel

itali keel, mida räägiti Vana-Roomas; tänapäeval emakeelsed kõnelejad puuduvad


ladina kool

ilmalikku haridust andnud kolmeklassiline kool hiliskeskaja linnades (vastukaaluks toom- ja kloostrikoolidele)


ladinapärastama

ladina keelele (või kirjale) omast kuju andma, ladinapäraseks mugandama


ladina riitus

roomakatoliku kirikus domineeriv liturgiline traditsioon


ladisema

kuuldavalt (ja tugevalt) sadama või voolama


ladna

(inimese kohta:) lahke, sõbraliku rahvameheliku olekuga


ladra

sügavama sisuta (ohtrasõnaline) jutt, tühjast-tähjast rääkimine


ladu

hoone, ruum või piiratud territoorium kauba, materjali vm hoidmiseks

hoone või ruum, kus hoitakse mingit kaupa, enne kui see poodidesse viiakse


laduja

(endiaegses trükitööstuses:) inimene, kes trükivormis koostas trükkimiseks valmis teksti


laduma

ühesuguseid esemeid või mingit materjali nt ülestikku, kõrvuti, ritta asetama

ühesuguseid asju kuhugi panema, neid üksteise kõrvale või peale asetama


ladumisaabits

lastel sõnade ladumiseks kasutatavad lipikutel kirjatähed koos vastavate kaantega


ladumismasin

tinatähti valav trükiteksti ladumise seade (nt realadur)


ladus

takistusteta kulgev, hästi edenev, laabuv


ladusasti

kergelt ja sujuvalt, laabudes, konarusteta


ladustama

lattu, hoidlasse vm selleks ettenähtud paika panema või andma


ladvik

ühiskonnas oluliseks peetavate tunnuste (nt päritolu, vaimuomaduste, võimuseisundi) poolest väljavalitud ja eesõigustega inimrühm, mingi hierarhia tipuosa


laegas

kaanega (kaunistatud) kastike või kirstuke hrl väärtuslike asjade (nt ehete, raha) hoidmiseks


laekahoidja

hrl mingi ühingu, seltsi vm organisatsiooni kassapidaja


laelamp

lakke kinnitatav (rippuv) valgusti
valgusti, mis ripub laes
laes asetsev v. rippuv valgusti


laemaal

otse lakke maalitud pilt, lage kaunistav maal (nt kirikus, lossis)


laen

raha, mis on kellelegi kasutada antud ning mis tuleb kokkulepitud ajaks (hrl koos intressidega) tagastada

raha, mille keegi sulle ajutiselt annab ja mille peab teatud ajaks tagasi maksma

raha, ese vm., mille laenutaja on andnud laenaja kasutusse ning mille laenaja peab kokkulepitud tähtajaks tagastama


laenama

ajutiseks kasutuseks võtma (et hiljem tagasi anda)

ajutiseks kasutuseks võtma või saama (kohustusega pärast tagasi anda)


laenguarv

keemilise elemendi aatomituuma elektrilaengule ehk prootonite arvule vastav tunnus keemiliste elementide perioodilisussüsteemis


laensõna

teisest keelest laenatud sõna, mis keeles on muganenud, s.t kohanenud keele häälikulise struktuuriga (eesti keeles nt <eki-foreign>kool</eki-foreign>, <eki-foreign>pasun</eki-foreign>, <eki-foreign>raamat</eki-foreign>)


laenuandja

see, kes laenu annab (ettevõte või eraisik, nt laenulepingu ühe poolena)


laenuintress

teatavaks ühikuna käsitatavaks perioodiks laenuks antud summalt saadav tulu, mille laenuvõtja maksab laenuandjale ja mis määratakse tavaliselt protsentides laenu summast


laenuorjus

(pangalaenu võtmise ja sellele järgneva olukorra kohta, kus pika aja jooksul tuleb pangale laenu koos intressidega tagasi maksta)


laenuraha

hrl pankade poolt laenatav (ja intressi võrra suuremana tagasi tulev) raha


laenusaaja

inimene (või asutus), kes hrl pangalt laenu saab


laenutama

midagi kellelegi ajutiseks kasutuseks andma

korduvalt, pidevalt klientidele ajutiseks kasutuseks andma

(kellelegi midagi) hrl. korduvalt v. pidevalt laenuks andma


laenutusosakond

raamatukogu osakond, kust lugeja saab raamatuid laenutada


laenuvõtja

see, kes laenu võtab (nt laenulepingu ühe poolena)


laev

suur veesõiduk inimeste või kauba vedamiseks

suur sõiduk, millega saab merel pikki reise teha

sõiduk, mis on mõeldud liiklemiseks vees, õhus või kosmoses (hrl. liitsõna järelosana)


laevaema

puulaeva või -paadi põhja pikisuunas läbiv tala, mille külge kinnitub paadi või laeva sõrestik


laevafirma

ettevõte, mis korraldab reisijate või kauba vedu laevadega


laevahaldjas

rahvausundis laeva kaitsev ja selle hukkumist ettekuulutav haldjas


laevajuht

juhtiv ja vastutav isik laevas (suurtel laevadel kapten, väikestel laevadel kipper)


laevakaitsja

laevu piraadiohtlikes piirkondades turvava relvastatud meeskonna liige


laevakapten

inimene, kes on kõige kõrgem juht laevas või lennukis


laevakruvi

(laeval vm veesõidukil:) kruvipinnaliste labadega tiivik edasiliikumiseks vajaliku jõu tekitamiseks


laevalagi

laevakeret kogu ulatuses kattev ülemine tekk


laevalgusti

lakke kinnitatav (rippuv) valgusti
valgusti, mis ripub laes


laevamees

laeval, laevameeskonnas töötav inimene, hrl meremees


laevanael

endisaegne suur kaalu- ja massiühik Põhja-Euroopas


laevapoiss

õpipoiss laeval, nooruk, kelle ülesanne on täita meeskonnaliikmete korraldusi


laevaraamat

(logiraamatu kohta)
(laevade registri kohta)


laevasõiduhooaeg

ajalõik aastas, mille vältel mingis piirkonnas laevasõit on võimalik

aeg, mille vältel mingis piirkonnas laevasõit on võimalik (EKSS)


laevatee

(tähistatud) ohutu laevasõidutee saarte, karide vms vahel


laevatekk

laevakeret kattev või selle sees asuv või suuremat tekiehitist korrusteks jagav rõhtne pind


laevavõll

võll, mis annab pöörlemise laeva peamasinalt sõukruvile edasi


laevnik

(väikese) laeva juht või omanik
laevamees, meresõitja
merd sõitev persoon


laevuke

spiraalse väliskojaga peajalgne limune (EKSS)


lagastama

midagi hoolimatult, raiskavalt tarvitama, midagi rikkuma, hrl nii et sodi ja räpp järele jääb


lage

laial alal vaadet või liikumist takistavate tõketeta, puudest vms vaba


lagedale laduma

teatavaks tegema, ära rääkima
(etteheitena) esile tooma


lagedapelgus

ärevushoona väljenduv hirm viibida avalikus, rahvarohkes kohas või olukorras, kust on raske kiiresti ja takistusteta ohutusse kohta (tavaliselt koju) pääseda


lageda taeva all

eluasemeta, ilma peavarjuta
hoonest välja tõstetud
hoonest väljas


lageda taeva alla

eluasemeta, ilma peavarjuta seisu
hoonest välja


lagendik

looduslik lage, puudeta koht või lage (tasane) ala


lagin

üksteisele kiiresti järgnevate plaksuvate helide jada


lagipea

pea ülemine osa, mida piiravad otsmik, oimud ja kukal


lagipunkt

Päikese vm taevakeha asend maapinna suhtes täisnurga all, vaatlejast lähtuva, gravitatsioonijõu suunas üles kulgeva püstjoone ja taevakaare ülemine lõikepunkt, nadiiri vastandkoht


lagistama

kõva häälega, lahtise suuga naerma, naerulaginat tekitama


lagrits

oravast väiksem punakaspruuni selja ning valge kõhupoole ja valgete käppadega näriline, Eestis üliharuldane


laguaine

aine, mis tekib organismi elutalitluse tulemusena või tema surnud keha lagunemisel

aine, mis tekib mingi aine keemilisel lagunemisel


lagunema

(esemete, hoonete vms kohta:) oma terviklikkust, struktuuri, vormi kaotama, katki või koost lahti minema

lihtsamateks ühenditeks, lähteaineteks v. algaineteks lahutuma (EKSS)


laguun

madal laht maasääre ja maismaa vahel, mis on põhiveekogust maasäärega osaliselt või täielikult eraldatud

merest maasäärega osaliselt v täiesti eraldatud veekogu (hrl. madal laht) (EKSS)


lahe

head tunnet tekitav, selline, kus on tore olla


lahedalt

(mahtumise, toimetuleku vm kohta:) nii, et ruumi, raha, aega vm piisab, jääb ülegi

hrl. mahtumise, piisamise, toimetuleku kohta: takistuse v. pingutuseta. (EKSS)


lahend

mingi juhtumi, kohtuasja lahendamise tulemuseks olev otsus, määrus vms

võrduse tundmatu kindel väärtus, mille puhul võrdus kehtib (EKSS)


lahendama

tüliküsimuses, selle asjaoludes kokkuleppele, sobiva tulemuseni jõudma (või viima)

ebaselget v. vaieldavat probleemi selgitama (v. otsustama)


lahendamatu

(probleemi, ülesande vms kohta:) selline, mida ei saa lahendada


lahenduma

(probleemi, keerulise olukorra kohta:) sobiva tulemuseni jõudma, väljapääsu leidma, pingevabaks muutuma


lahendus

probleemi või keerulise olukorra selgitamisel saadav tulemus, selgus millegi kohta, väljapääs millestki

mingi probleemi uurimisel saadav tulemus ning otsus


lahenduskäik

(probleemi või ülesandega seoses:) lahendamisprotsess või selle kirjeldus


lahenduslamp

elektrilamp, mis annab valgust gaasis või metalliaurus toimuva gaaslahenduse toimel (nt kaar-, ksenoonlamp)


lahenema

(ebaselge v. vaieldava probleemi jms. kohta:) selgeks saama, lahendust v. väljapääsu leidma


lahing

relvakokkupõrge võitlevate poolte vägede vahel

kakluse v. ägeda riiu, sõnasõja, vaidluse jms. kohta (EKSS)


lahingulaev

suur sõjalaev merelahingute pidamiseks ning tulelöökide andmiseks rannikul asuvatele sihtmärkidele

suur suurtükirelvastusega sõjalaev merelahingute pidamiseks ning tulelöökide andmiseks ranniku- jm objektidele (EKSS)