korrutama

pidevalt, ikka ja jälle ühte ja sama ütlema, pidevalt, tüütuseni üle kordama

mitut keeret, lõnga (niiti) voki vm. ketrusvahendi abil üheks jämedamaks ja tugevamaks lõngaks (niidiks) kokku keerutama (EKSS)


korrutamine

(matemaatiline tehe:) antud arvu suurendamine teatav arv korda (nt 3 x 3)


korrutamistabel

tabel kahe arvu järgi korrutise leidmiseks kümnendsüsteemis


korsett

ülakeha, vöökohta ning puusi vormiv ja toetav naiste pesuese

keha vormiv, taljet või puusi peeneks nööriv pesuese


korsten

hrl püstine torujas asi (ka ehitis), mille kaudu juhitakse suits või heitgaasid välja õhku

toru moodi asi, mille kaudu suits hoonest välja pääseb

püstloodne hrl. torujas ehitis v. selle osa, millega tekitatakse tõmmet ja juhitakse suits ja heitgaasid küttekolletest ning tööstusahjudest välja õhku


korstnasse kirjutama

loobuma millegi (hrl laenatud raha) tagasisaamisest


korstnasse lendama

(raha, varanduse kohta:) kaotsi, tuulde minema

(töö, tegevuse kohta:) tühja jooksma, nurja minema


korter

ühest või mitmest toast ja hrl kõrvalruumidest koosnev eluruumide kogum

grupp eluruume, mis koosneb ühest või mitmest toast ja köögist

ühest v. mitmest toast ja hrl. kõrvalruumidest koosnev eluruumide kogum (EKSS)


korterelamu

kolme või enama korteriga ja ühise trepikojaga (või ühiste trepikodadega) maja

suur maja, kus on korterid ja ühised trepikojad


korteriolud

üldine olukord korteri või elamispinna osas


korteriühistu

eraõiguslik juriidiline isik, mille liikmeteks on kõik ühe korteriomanditeks jagatud kinnisomandi korteriomandite omanikud

Korteriomanike moodustatud ühistu elamu ühiseks haldamiseks


kortermaja

mitme korteriga ja ühise trepikojaga (v ühiste trepikodadega) elamu


kortisool

neerupealise koore tähtsaim hormoon, mida kasutatakse ka ülitundlikkust vähendava ja põletikku pidurdava ravimina


korts

lõõtsast, metallkeeltest ning nuppudest (või nuppudest ja klahvidest) koosnev muusikariist, eriti selle lihtsam vorm

naha, riide vms. lõtvumise, kurdumise, kirtsu tõmbumise tulemusena tekkinud joon, kurd, vaoke v. volt (EKSS)


kortsuline

(hrl näo, naha kohta:) kortsudega kaetud, kortsus olev


kortsumatu

(riide, kanga kohta:) selline, mis ei kortsu


kortsuräga

korratult läbisegi asetsevad või ristuvad kortsud (näol)


kortsus

kortsunud, kokkupressitud olekus, kortsude, voltidega kaetud


korup

endisaegne reele pandav pulkadest seljatugi


korv

punutud, hrl pealt lahtine (sangaga) nõu millegi kandmiseks või säilitamiseks

nõu, mis on valmistatud pikkadest peenikestest puidust osadest ja millega saab asju kanda

tagalaual asuv võrguga metallrõngas (EKSS)


korvama

puudust või vajakajäämist (mingil määral) tasa tegema või tasakaalustama

midagi asendama, välja vahetama, millegi aset täitma

puudust v. vajakajäämist (mingil määral) tasa tegema, tasakaalustama


korvamatu

selline, mida pole võimalik asendada ega hüvitada


korvi andma

mingit ettepanekut tagasi lükkama (nt kutset tantsule, kutset lähemalt suhtlema hakata)


korvik

õisik, mille laienenud põhjale on tihedasti kinnitunud paljud peenikesed õied (nt saialillel, päevalillel, astril)


korvilaud

(korvpallis:) püstine alus, mille külge kinnitub korv


korvipaju

jõe- ja järvekallastel kasvav kitsaste lehtedega põõsas, mille võrseid on kasutatud punumismaterjalina


korvirõngas

korvilaua ees olev rõngas, mille küljes ripub võrk

(korvpallis:) korvirõngas, mille küljes ripub võrk


korvpall

sportmäng, milles kumbki meeskond püüab palli vastaspoole korvi visata

sportlik mäng, kus üks võistkond püüab palli teise võistkonna korvi visata


korvpallimängija

korvpalli mängiv inimene, hrl sportlane
inimene, kes mängib korvpalli


korvpallitreening

korvpallimänguoskuste treenimine
treening korvpallimängu kaudu
vastav treeningutund
korvpallialane treenimine


korvpallitrenn

korvpallimänguoskuste treenimine
treening korvpallimängu kaudu
vastav treeningutund


korvpalliväljak

kindlate mõõtmetega ja kahe tagalaudade küljes oleva korviga väljak korvpalli mängimiseks (EKSS)


korvõisik

õisik, mille laienenud lamedale v. kumerale põhjale on tihedasti kinnitunud raotud keel- ja/või putkõied, korvik (EKSS)


korüfee

teaduse, kunsti, spordi suurkuju
teaduse v kunsti suurkuju


kosilane

abieluettepaneku tegija, kosja tulnud mees


kosima

abieluettepanekut tegema (ja naiseks või meheks võtma)


kosjaisa

(vanemates pulmakommetes:) (vanem) meesterahvas, kes koos peigmehega kosjas käib ja pruudi vanematega kokku lepib pruudi kaasavara asjus


koslep

(peksaandmise või -saamise, karistamise kohta)


kosmeetik

erioskustega isik kosmeetika alal, iluravi tegija

inimene, kelle töö on teha protseduure, mis muudavad su välimuse ilusamaks


kosmeetika

ilu esiletoomiseks, eeskätt näo hooldamiseks mõeldud tooted (nt huulepulk, ripsmetušš, puuder)

tooted, mida sa kasutad oma näol ja kehal, et ilusam välja paista

ilu säilitamiseks v. värskendamiseks kasutatavad võtted (EKSS)


kosmeetikatoode

näo ja juuste, ka keha hooldamiseks mõeldud vahend (nt huulepulk, ripsmetušš, kehakreem)


kosmiline

kosmosesse puutuv, kosmosega seotud, kosmosest pärinev, kosmoses esinev vms


kosmonaut

kosmosesõiduki meeskonna liige (hrl Venemaal ja endises Nõukogude Liidus)


kosmopoliit

inimene, kes tunneb end globaalse kogukonna liikmena ega soovi end püsivalt siduda ühe rahvuse ja riigiga

väga laialdase levikuga (vähemalt kolmel mandril) liik


kosmopoliitiline

kosmopoliidile või kosmopolitismile omane, seda toetav


kosmos

kogu universumit hõlmav lõputu ruum väljaspool Maad koos selles leiduvate objektidega

väljaspool Maa atmosfääri asuv ruum, kus on tähed ja planeedid


kosmosejaam

planeedi ümber tiirlev pikka aega töötav (ajuti) mehitatud kosmoseaparaat, millega saab põkata kosmoselaevu (nt Skylab, Mir)

mehitatud satelliit kindlal orbiidil, mis on loodud teaduslikuks uurimisteks


kosmoselend

lend kosmosesse, maailmaruumi
kosmoses lendamine (EKSS)


kosmoselendur

kosmosesõiduki meeskonna liige (hrl kosmonaudi kohta)


kosmoselennuk

lennusõiduk, mis toimib Maa atmosfääris nagu lennuk ja kosmoses nagu kosmoselaev


kosmoseside

raadioside süsteem, milles (paiksete või liikuvate) raadiosaatjate ja -vastuvõtjate vahel kasutatakse sidesatelliite, Maa tehiskaaslasi


koss

sportmäng, milles kumbki meeskond püüab palli vastaspoole korvi visata

sportlik mäng, kus üks võistkond püüab palli teise võistkonna korvi visata


kossutama

laisalt, mõnuledes lamama, lösakil või ripakil olema


kostitama

(suupärast, nauditavat) toidu- või joogipoolist pakkuma

(suupärast, nauditavat) toidu- v. joogipoolist pakkuma


kostma

(helide, häälte kohta:) kuuldav olema, kuuldavana levima

kui miski (näiteks hääl, muusika, heli) <eki-highlight>kostab</eki-highlight> või <eki-highlight>kõlab</eki-highlight>, siis seda on kuulda

hrl. kellegi küsimuse, pärimise, jutu peale (vastuseks) midagi ütlema, lausuma, sõnama


kostuma

soojuse või niiskuse mõjul üles sulama, pehmenema, pehmeks minema


kostümeerija

töötaja, kes seab näitlejaile kostüümid valmis ja abistab neid riietumisel ning ümberriietumisel (nt teatris, filmitegemisel)


kosuma

pärast haigust, vigastust jõudu koguma või jõudu tagasi saama, haigusest paranema

jõuka(ma)ks saama, paremale järjele jõudma; endist jõukust tagasi saama


kosutama

kellelegi paremat enesetunnet andma, kellegi kehale või vaimule puhkust, jõudu andma, kedagi turgutama


košenill

looduslik eredalt punane värvaine, mida saadakse teatud emastest kilptäidest (košenillitäidest) ning kasutatakse kosmeetika- ja toiduainetetööstuses


košmaarne

hirmu ja õudu sisendav, hirmuäratavalt õudne

rõhuv ja ängistav, alatasa meelde tükkiv


koteerima

hindama, millegi väärtust mõistma, tunnustust andma


koteering

väärtpaberite hinna või valuutakursi avalik määramine (börsil, pangas)

avalikult määratud kauba-, väärtpaberihind või valuutakurss


koterdama

tegevusetult ringi lonkima või käima
(ümber) hulkuma


kotermann

rahvausundis laeva kaitsev ja selle hukkumist ettekuulutav haldjas

laeva kaitsev ning selle hukkumist ettekuulutav haldjas


kotik

Vaikse ookeani põhjaosa rannikumeredes elutsev loibadega loom

Vaikse ookeani põhjaosa rannikumerede väärtusliku karusnahaga loivaline .


kotike

sisekõrva esikus paiknev lamestunud kerakujuline moodustis, milles sisalduvaist tunderakkudest sugenevad tasakaaluaistingud


kotimees

mööda maad kodutuna ringihulkuv mees (ka äritseja, santija, varas)


kotitama

(riietuse kohta:) lotendav või väljaveninud olema


kotitee

tee, mis on valmistatud teekotikeses olevast teepurust


kotitäis

kotti täitev, küllalt suur kogus (nt toitu, asju)


kotlet

hakklihast ja hakitud lisanditest koosnevast massist vormitud lame või ümmargune pätsike, mida praetakse pannil või küpsetatakse ahjus

hakklihast toit, millel on ümmargune või piklik kuju

piklik v. ümmargune koogitaoline roog hakklihast ja lisanditest, harvemini muust (näit. hakitud seentest, köögiviljast)


kott

riidest, paberist, nahast, plastist vm materjalist kinnine, hrl suletava suuga ese millegi hoidmiseks või vedamiseks

riidest, paberist, kilest või muust materjalist ese millegi hoidmiseks ja transpordiks

riidest, paberist, plastikaadist vm. materjalist kinnine, suletava suuga ese millegi hoidmiseks v. transportimiseks


kottima

kedagi huvitama, kellelgi korda minema
kottis olema, kotti hoidma


koukima

kusagilt, hrl kitsast pilust, peidus kohast otsides, urgitsedes välja tooma või tõmbama


kouss

metallrõngas aasa moodustamiseks köie otsas või avause säilitamiseks purjes


KOV

riigist väiksem haldusüksus, kohaliku elu küsimusi korraldav kohalik võim (Eestis linn või vald)


Kr

õhus leiduv värvuseta ja lõhnata väärisgaas, mida kasutatakse valgustite, valgusreklaamide ja laserite valmistamiseks, keemiline element järjenumbriga 36


kraabe

kriimustatud, kraabitud koht millegi pinnal


kraad

alkohoolsete jookide alkoholisisalduse mõõtühik


kraadiklaas

riist temperatuuri mõõtmiseks
ese, millega saab temperatuuri mõõta
temperatuuri mõõteriist


kraadiline

teatud arvu kraadidega (nt temperatuuri, alkoholi kanguse kohta)


kraak

annab edasi hrl varese madalat kärisevat häälitsust


kraaklema

(kerge ärritusnoodiga) vaidlema või sõnelema, vahekordi klaarima


kraam

igasugused esemed, kaubad, mööbliesemed vms


kraamima

mingit kohta prahist, mustusest vm üleliigsest puhastama, seda sel viisil korda tegema


kraananokk

kraananoole liigendosa, mis võimaldab lasti rõhtsihis teisaldada


kraanikauss

veekraani alla paigaldatav kausilaadne anum, mis on ühenduses kanalisatsioonitorustikuga

kausi moodi asi kraani all, mille keskel on auk, kust vesi ära voolab

kanalisatsioonitorustikuga ühenduses olev reovee valamiskoht veekraani all


kraap

kraapimisvahend, ka kraapkonveieri või muu seadme vastav osa


kraapama

järsu liigutusega korraks (millegi teravaga) mingi pinna vastu tõmbama, (torgates, kraapides) midagi haarama või puutuma

korraks (kraapsti) millegi vastu tõmbama


kraapima

küüntega, kätega või mingi terava, kareda esemega korduvalt mingit pinda mööda tõmbama

kõva, terava v. kareda esemega korduvalt mingit pinda mööda (kraapsti) tõmbama; sel teel midagi puhastama, uuristama vms.


kraapimispuu

puu moodi, hrl nööri või riidega ületõmmatud vahend kodukassile kraapimiseks


kraapjalg

poiste sügav kummardus (tervitamisel, tänamisel), kus parem jalg tõmmatakse (mööda põrandat libistades) teise kõrvale


kraapkonveier

konveier, kus last teisaldatakse mööda renni või toru kraapidega keti abil

konveier, kus last teisaldatakse mööda renni või toru kraapketi abil (EKSS)


kraaps

poiste sügav kummardus (tervitamisel, tänamisel), kusjuures parem jalg kraapsates teise kõrvale tõmmatakse


kraas

kahest metallhaakidega kaetud lauakesest koosnev tööriist villa kohevaks harjamiseks enne ketramist

kahest metallhaakidega kaetud lauakesest koosnev tööriist villa kohestamiseks enne ketramist (EKSS)


kraasimismasin

masin kiudainete kohevaks tegemiseks, kiududeks lahutamiseks


kraav

pinnasesse kaevatav piklik süvend vee juhtimiseks või ligipääsu tõkestamiseks

kaitse vm. otstarbel kaevatud (pikk) süvend


krabama

äkki, järsku (millestki kinni, enda kätte) haarama


krabipulk

pulgakujuline toode makrast (krabimaitselisest kalahakklihast)


krae

kaela ümbritsev riietuseseme osa
riideeseme osa, mis on kaela ümber


kraedpidi

kaelusest, kraest kinni võttes või kinni võetuna


kraejalad

endisaegne nelja jalaga alusraam, millel seisis leivaküna, pesuküna vm suurem ese


kraesse määrima

kellelegi midagi kavalusega, hrl üles kiites, veendes sokutama


krahh

ärilise tegevuse järsk kokkuvarisemine, maksejõuetus või pankrotistumine


krahvkond

keskajal Lääne-Euroopas krahvi ametiringkond või valdusala

krahvi ametiringkond v. valdusala (EKSS)


krakelüür

juuspeened praod klaas- või keraamilise eseme glasuuris või maali pinnal


kraks

annab edasi murdumise vms lühikest teravat heli


kraksatama

järsku, korraks lühikest teravat murdumise heli andma


krambitama

krampides tõmblema
korduvalt krampi tõmbama
krambiga sulgema


kramp

järsk ja tugev hrl lühiaegne tahtele allumatu valulik lihaste kokkutõmme või suurenenud pingsus

tugev pingulolek; ebaloomulik sunnitud olek (EKSS)


krampis

(lihaste kohta:) tugevasti, valulikult pingul


kramplema

krampides tõmblema
korduvalt krampi tõmbama


kramplikult

tingimata, kõiki võimalikke vahendeid kasutades


kraniaalnärv

peaajust lähtuv peapiirkonna närv (inimesel 12 paari)

üks kaheteistkümnest omavahel paari olevatest närvidest, mis saavad alguse ajutüvest


krapp

peamiselt Vahemere maades kasvav punast värvainet andev taim

Vahemere maades, ka mujal kasvav punast värvainet andev taim (Rubia tinctorum)


krapsama

järsu liigutusega midagi tegema (nt haarama, püsti tõusma)


krapsti

kiire liigutusega
äkki, kiiresti
kiire liigutusega. (EKSS)


kratom

Indo-Hiinast ja Malaisiast pärit tugeva hallutsinogeense toimega igihaljas rohttaim


kratt

rahvapärimuses nõiduslik olend, kes on valmistatud vanadest esemetest vm ning kes tule- või sädemejoana ringi lennates vara kokku veab (nt vilja, rõivaid, raha)

(folklooris) lendav varavedaja, näppaja, varas


krattima

(valskuse abil) näppama, varastama, salaja kallal käima


krattipidi

kraest või turjast kinni haarates või hoides


krauh

annab edasi järsu liikumise, nt löögi või haaramise heli


kravatt

vaheliti sõlmitav ja ehtenõelaga kinnitatav (meeste) kaelaside, mida kantakse päevastel üritustel kuuega


kreatsionism

religioosne ja filosoofiline vaateviis, mille kohaselt Maa ning sellel elavad liigid on kõrgema olendi loodud ja muutumatud

õpetus, mille kohaselt liigid on loodud ja muutumatud (EKSS)


krediidivõime

isiku, ettevõtte vm kliendi suutlikkus laen lepingus sätestatud tingimustel tagasi maksta

kliendi võime saada krediiti tulenevalt eelnenud ja käesolevast krediiditegevusest


krediit

raha või kaup, mis on hrl pangalt ametliku lepingu alusel kellelegi kasutada antud ning mis tuleb kokkulepitud ajaks (hrl koos intressidega) tagastada, üks võlakohustuse liike

võlgu antud raha v. kaup, mis saajal tuleb andjale kokkulepitud kujul tähtajaks tagastada, makstes ka enamasti intressi


kreeditor

see, kes laenu annab (ettevõte või eraisik, nt laenulepingu ühe poolena)


kreeditsaldo

(raamatupidamises:) raha laekumiste ja väljamaksete lõppseis (pärast raha suurenemist või vähenemist)

konto parema poole jääk ehk kreeditkäibe ülekaal deebetkäibest


kreekakatoliku kirik

katoliku kiriku haru, mis järgib õigeusu liturgiat (Bütsantsi riitust)

katoliku kiriku haru, mis järgib Bütsantsi (Konstantinoopoli) liturgilist traditsiooni


kreeka keel

indoeuroopa keel, mida kõneldakse peamiselt Kreekas ja Küprosel


kreekalik

kreeklastele, kreeka keelele või Kreekale iseloomulik või omane


Kreeka-Rooma maadlus

maadlusviis, mille puhul võistluse käigus ei tohi haarata teineteisel altpoolt vöökohta


kreeklane

Kreeka põhirahva liige
Kreeka kodanik või elanik
Kreeka päritolu inimene
Kreeka elanik


kreektürn

troopikas ja lähistroopikas kasvav puu, mille suhkrurohkeid vilju jujuube tarvitatakse toiduks


kreem

paks vedelik, mida pannakse nahale, et seda näiteks pehmena hoida

vahustatud rõõsast koorest (ka munadest ja piimast) magustoit mitmesuguste maitselisanditega


kreemikas

kollaka või beeži varjundiga valge, piimakoore, elevandiluu värvi


kreemikaskollane

valkja või beeži varjundiga kollane, piimakoore, elevandiluu värvi


kreemjas

pehme, kreemitaolise voolavusega
kreemitaoline (EKSS)


krehvtine

kange, teravamaitseline
kange (EKSS); maitsete kohta


krell

(värvi, pealispinna kohta:) eredalt, tugevasti läikiv


Kreml

kindlustatud ehitiste kompleks Moskvas Moskva jõe ääres, Venemaa võimukandjate residents läbi sajandite


kremoon

akna sulgur, kus käepideme pööramisega avatakse või suletakse vardaga ühendatud aknariivid korraga nii all kui ülal

akna varrassulgur, kus käepideme pööramisega avatakse v. suletakse aknariivid korraga nii all kui ülal.


kremortartar

viinamarjaveinide valmistamisel kõrvalsaadusena tekkiv kristalne aine, mida kasutatakse toiduaine- ja keemiatööstuses (nt küpsetuspulbris)


krempel

väheväärtuslik, kulunud kraam kogumina
vähehinnatav üritus


krepp

märjana tugevasti kokkutõmbuv krobeline riie (varemalt hrl siidriie)

märjana tugevasti kokkutõmbuv krobeline riie (varemalt enamasti siid


kresla

endisaegne reele pandav pulkadest seljatugi


kresool

tahkekütuste tõrvadest saadav fenooli lõhnaga värvuseta vedelik mitmesuguste ainete tootmiseks


kress

Lõuna-Ameerikast pärit kollaste, oranžide või punaste õitega aialill

peam. Lõuna-Ameerikas kasvav värvikate õitega ronirohttaim, mille mõnd liiki kasvatatakse aia- ja amplitaimena


kretiin

(hrl sõimusõnana:) rumal, juhm inimene, idioot


kribal

väike ja vilets asi (nt mari), olend vm
väike, vilets mari, taim vms


kribima

kiiruga, hooletult kirjutama või joonistama


krigin

kõrge kõrvu kriipiv heli
kõrge terav müra


krihv

mõne keelpilli sõrmlaua detail, mille abil fikseeritakse helikõrgust


kriidiajastu

keskaegkonna ehk mesosoikumi viimane, juurale järgnev ajastu ning ladestu


kriiks

annab edasi lühikest teravat krigisevat heli


kriim

väike piklik vööt, kahjustus naha või eseme pealispinnal, mis on tekkinud kraapimise, lõikamise vm vigastuse tagajärjel (nahal nt haav, marrastus)


kriimsilm

suure koera sarnane enamasti halli värvi kiskja

hall metsloom, kes on välimuselt koera moodi ja sööb liha


kriimuline

jooni, jutte, kriipse või kriimustusi täis


kriimus

millestki kriimuline, sel viisil määrdunud


kriimustus

selle tagajärjel tekkinud väike naha, pealmiste kudede v. eseme pealispinna kahjustus (EKSS)


kriinum

Lõuna-Aafrikast pärinev suure valge õisikuga sibultaim, Eestis toalill

(Crinum) umbes 100 liigiga amarülliliste sugukonda kuuluv sibultaimede perekond, mida leidub looduslikult maakera troopilistes ja subtroopilistes piirkondades


kriips

annab edasi kraapimise, (mingi esemega) kriimustamise teravat heli


kriipseldus

visandlik, nappide joonte või märkidega kiiruga (või lohakalt) tehtud joonistus või kirjutis


kriipsima

(küünte vm kõva esemega) kergelt kraapima, kriimustama


kriipsjoon

katkendlik, (ühesuguse pikkusega) kriipsudest koosnev joon

katkendlik ühesuguse pikkusega kriipsukestest koosnev joon (EKSS)


kriipspoiss

lihtsate joontega skemaatiliselt kujutatud inimfiguur


kriipsu peale tõmbama

midagi nurja, luhta ajama, millelegi lõppu tegema


kriipsutama

kuhugi kriipse, jooni vedama, hrl midagi esile tõstes või maha tõmmates

kriipse vedama, kriipsudega midagi märkima vms.


kriis

vastuoludest lõhestatud pingeline (sotsiaalne, poliitiline) seisund, mille hrl on põhjustanud raskused, ohud, ebastabiilsed olud ning millega võib kaasneda ähvardavalt järsk muutus

äge haigushoog, atakk; ohtlik seisund (EKSS)


kriisiohjamine

poliitilise, sotsiaalse vm ühiskondliku kriisi reguleerimine ja ohjeldamine


kriiskav

(hääle, helide kohta:) läbilõikavalt, teravalt kõlav


kriitik

hrl kirjandus- ja kunstiteostele ning -sündmustele hinnangu andja, kellelgi loomingu kohta arvustuste kirjutaja

inimene, kes kirjutab arvustusi ja annab hinnangu selle kohta, kas näiteks mingi raamat, film või kontsert on hea või halb

hrl. kirjandus- ja kunstiteostele ning -sündmustele hinnangu andja


kriitika

analüüsiv arvustamine, hindav arvamusavaldus, hinnangud või arvustused kogumina

teoste, näiteks raamatute või filmide kohta kirjutatud arvustused

kirjanduse, kunsti, teaduse vms (uudis)teos(t)e kohta kirjutatud tutvustav, interpreteeriv ja/või hindav tekst


kriitiline

omapoolset hinnangut sisaldav ja eeskätt puudusi ja vigu esile toov

vigu ja puudusi esile toov, kriitikaga suhtuv

(olukorra kohta:) väga raske, väga tõsine; väga ohtlik


kriitvalge

erakordselt, väga valge, ebaloomulikult valge


kriksadull

keerdudega, raskesti väljaloetav tähekuju


krill

Antarktika merevetes suurte parvedena elutsev väike vähk


krimifilm

põnevusfilm, mille aineks on kuritegu (sageli mõrv) ja kurjategija(te) avastamine


krimikomöödia

krimifilmi elementidega komöödiafilm
lõbusa sisuga kriminaalnäidend


kriminaal

(kriminaal)kurjategija, ka muu kohtulikult karistatu


kriminaalkoodeks

Eestis Nõukogude ajal ja 1990. aastatel kehtinud seadus, mis määras kindlaks kriminaalkorras karistatavad teod ja karistused


kriminaalkroonika

kuritegudega seotud sündmuste, juhtumuste kirjeldus (nt ajalehes, televisoonis)


kriminaalmenetlus

kohtu tegevus kriminaalasja uurimisel, arutamisel ja lahendamisel

õiguskaitseorganite tegevus kuriteo avastamisel ja kurjategija kriminaalvastutusele võtmisel (EKSS)


kriminaalne

kuritegevusega seotud või sellesse puutuv


kriminaalpolitsei

politseiasutus või -üksus, kelle ülesanne on võidelda kuritegevuse vastu


kriminaalromaan

kuritegu (hrl mõrva) ja selle lahendamist käsitlev romaan


kriminaaluurimine

kuriteoga seotud asjaolude väljaselgitamine ja kontrollimine, kriminaalasja uurimine


krimpsu

peentesse kortsudesse, kortsuliseks
kortsu


krimpsuline

(hrl näo, naha kohta:) tihedalt paljude peenikeste kortsudega kaetud


krimpsus

peente kortsudega kaetud, kortsuline
kortsus


krimpsutama

nägu või näo osa kortsu tõmbama (nt tundeväljenduse märgina)


kringliks külmuma

tugevasti külmetama, väga suurt külma tundma


kripeldama

(hingele) mitte rahu andma, kergelt rahutuks tegema


kristalliline

(aine kohta:) kristallidest koosnev, selline, milles aatomitel on korrapärane ja korduva mustriga paigutus (nt süsinik, raud, vääriskivid ja poolvääriskivid)


kristalliseerima

kristallideks muutma, kristalliseerumist põhjustama


kristalliseeruma

mittekristallilisest olekust kristallilisse siirduma, kristallideks muutuma

mittekristallilisest olekust kristallilisse siirduma (EKSS)


kristallistruktuur

kristalli moodustavate aatomite, molekulide või ioonide korrapärane asetus, aine kristalliline, korrapärane ehitus (nt kuubi, heksagooni kujuga)


kristallklaas

suure pliisisaldusega eriliselt särav klaas, mis hrl on ka lihvitud


kristlane

inimene, kes järgib Jeesus Kristuse isikust lähtuvat usku


kristlaskond

üle maailma, teatud riigi või piirkonna kõik kristlased kokku

kõik kristlased kokku (nt teat riigis) (EKSS)


kristlik

ristiusuga seotud, sellele omane või ristiusu õpetusele vastav

seotud usuga, mis järgib Jeesus Kristuse õpetust


kristlus

Jeesus Kristuse isikust lähtuv ja tema õpetusel rajanev monoteistlik religioon

kristlike õpetuste ja tavade süsteem, kristlik usk


Kristus

kristluse rajaja, ristiusus tuntud kui Jumala poeg, kes kuulutas juutide seas sõnumit jumalariigist


kriteerium

alus, asjaolu millegi eristamiseks või millegi üle otsustamiseks

alus, asjaolu, tunnus millegi eristamiseks v. millegi üle otsustamiseks


kritiseerima

kedagi või midagi hindama, eeskätt puudusi ja vigu esile tuues

puudusi ja vigu esile tooma, kriitikat tegema


kritseldama

kiiruga, hooletult kirjutama või joonistama


kritseldis

visandlik, nappide joonte või märkidega kiiruga (või lohakalt) tehtud joonistus või kirjutis


kriuh-krauh

annab edasi liigutuse kiirust (ja heli) või tegutsemise kiirust, kergust


kriuks

annab edasi lühikest teravat krigisevat heli


kroaat

Horvaatia põhirahva liige
Horvaatia kodanik või elanik
Horvaatia päritolu inimene


krobe

(pinna kohta:) väikeste jämedate kühmudega, kergelt konarlik, kare või kraapiv, mitte sile või tasane


krobin

tume (tugev) kõlatu katkeline heli, (tugev) krabin


krohv

kivistunud mördist viimistluskiht ehituskonstruktsiooni pinnal

viimistlustöödeks (pindade katmiseks ja tasandamiseks) mõeldud mört


krokodill

soojade maade loom, kellel on teravate hammastega suur suu ja pikk saba

sarv- ja luukilbistega kaetud kehaga suur sisalikukujuline troopika ja lähistroopika mageveekogude ja soode roomaja; Crocodylus


krokodillid

hambuliste otstega juhtmepaar, mida kasutatakse auto käivitamiseks teise auto akult


kromanjooni inimene

kivi- ja pronksiajal elanud inimlane, kel olid kõik pärisinimese tunnused, tänapäeva inimese otsene esivanem


kromanjoonlane

kivi- ja pronksiajal elanud hominiid, kel olid kõik pärisinimese tunnused


kromatofoor

värvainet sisaldav valgust peegeldav rakk (nt nahas)


kromosoomihaigus

kromosoomimuutustest (nt nende arvus või struktuuris) põhjustatud haigus, nt Downi sündroom


kronist

(hrl keskajal:) ajaloosündmuste üleskirjutaja nende toimumise järjestuses


kronks

(kõhna, kuivetu vanainimese, hrl naisterahva kohta)


kronstein

tugidetail või alus, millele mingi (seinale kinnitatav) seade toetub

tugidetail v -tarind, mis moodustab püstpinnale kinnitatava seadme v tarindi rõhtaluse (EKSS)


krooge

peen mahapressimata volt (hrl rõiva avardamiseks või kaunistamiseks)


krookima

kangasse, riideesemesse (peeni) mahapressimata volte, krookeid tegema


krookpael

käiseotsa, kaelaava vm riideeseme osa voltidena kokkutõmbamiseks, krookimiseks sisseaetud pael


krooks

(söömise järel häälekalt kurgust paiskuva heli kohta)


krooksuja

vees ja vee ääres elav, hüppamiseks kohanenud pikkade tagajalgadega (väike) loom

väike roheline loom, kes elab vees ja vee ääres


kroolima

ujuma nõnda, et käed viiakse vaheldumisi peast ettepoole ja tõmmatakse reieni


kroom

väga kõva ning normaaltingimustes mitteoksüdeeruv sinaka helgiga hõbevalge metall, keemiline element järjenumbriga 24

keem. element, väga kõva ning normaaltingimustes mitteoksüdeeruv sinaka helgiga hõbevalge metall (Cr) (EKSS)


kroomkollane

kroomi soolasid sisaldav kollane värvaine, mida kasutatakse värvide segamisel

kroomi soolasid sisaldav kollane värvipigment


kroompark

nahaparkimise viis, kus toornahka töödeldakse kroomi sooladega


kroon

valitseja võimu tähistav kullast (või hõbedast) ja kalliskivide ning pärlitega kaunistatud võrukujuline sakkidega peaehe

valitseja võimu tähistav kullast või hõbedast ehe, mida kantakse peas

tähe, sealhulgas Päikese, atmosfääri välisosa, mille läbimõõt ulatub miljonitesse kilomeetritesse ja temperatuur küünib miljonitesse kraadidesse


kroonika

dateeritud sündmuste esitus ja nende kirjeldus toimumise järjekorras

sündmuste, juhtumuste kirjeldus nende toimumise järjekorras (EKSS)


kroonikakirjutaja

(hrl keskajal:) ajaloosündmuste üleskirjutaja nende toimumise järjestuses


krooniline

ühe krooni väärtusega münt või rahatäht
pikaldane, kauemat aega kestev


krooni panema

mingit (halba) olukorda haripunkti või äärmuseni viima


kroonprints

valitseva monarhi troonipärijast poja (või pojapoja või tütrepoja) tiitel monarhistlikes riikides

valitseva monarhi troonipärijast poja (v. pojapoja v. tütrepoja) tiitel monarhistlikes riikides


kroonukull

endisaegse Vene tsaaririigi vapikotkas, Tsaari-Venemaa sümbol


kroonuleib

(riikliku ülalpidamise, eriti sõjaväes teenimise, ajateenistuses olemise, vangisoleku kohta)

riiklik ülalpidamine (eriti sõjaväeteenistuse v. vangisoleku kohta) (EKSS)


kroonulik

väiklaselt vormile keskenduv, väga ametlik ja jäik


kroonumeelne

valitsevat korda truualamlikult arvestav ja toetav, riigitruu


kroonumees

(hrl sõjaväelase, ka riigiametniku kohta)


kroonupüha

riiklik püha ja puhkepäev, mis Eestis on kehtestatud pühade ja tähtpäevade seadusega (nt uusaasta, jaanipäev, taasiseseisvumispäev)


kroonuteenistus

teenistus sõjaväelise auastmega ametikohal riigi sõjaväes

(Eestis:) teenistus sõjaväelise auastmega ametikohal Kaitseväes ja Kaitseliidus


krossijooks

jooks vahelduvate pinnavormidega maastikul


krossing

tuulutusrajatis kaevanduses ristuvate õhuvoolude lahutamiseks


krous

peen mahapressimata volt (hrl rõiva avardamiseks või kaunistamiseks)


krousima

kangasse, riideesemesse (peeni) mahapressimata volte, krookeid tegema


krt

ühest või mitmest toast ja hrl kõrvalruumidest koosnev eluruumide kogum

grupp eluruume, mis koosneb ühest või mitmest toast ja köögist


krudin

hõõrdumisel tekkiv vaikne pehme krigisev heli


krudisema

hõõrdumisel tekkivat vaikset pehmet krigisevat heli kuuldavale laskma


kruiis

huvireis või lõbusõit merel
reis merd mööda (EKSS)


krunda

kalapüügivahend, mis koosneb õngenöörist, raskusest ja kuni kolmest lipsudega kinnitatud üheharulisest konksust


krunn

pealaele või kuklasse kokkukeeratud juuksed või juuksepalmik

pealaele v. kuklasse kokkukeeratud juuksed v. juuksepalmik.


krunt

piiristatud maatükk, mis on määratud hoonestamiseks vm otstarbeks

piiratud maa-ala, mille peale saab maja ehitada

mingi kattekihi ettevalmistuskiht või selleks kasutatav aine


kruntvärv

kattevärvile aluseks olev värv, mis tagab ühtlasema ja püsivama tulemuse

värv aluspinna pooride täitmiseks, et vähendada põhivärvi kulu ning tagada parem nakkuvus värvitava pinna ja värvi vahel


krupp

difteeriabakteri põhjustatud äge kõripõletik, millega kaasneb hingamisteede sulgus

äge põletikuline nakkushaigus, mille puhul kõri limaskestal tekivad hingamist raskendavad katud


krusa

kaupa, ehitusmaterjali vm mahukaid asju vedav suur auto

suur auto, millega saab raskeid asju vedada


krussima

hrl juukseid krussi keerama, lokiliseks tegema


krutsifiks

rist, harilikult skulpturaalse harvem maailtud ristilöödud Kristuse kujutisega


krutski

taipamist eeldav, nuputama, leiutama sundiv asjaolu (mis tähelepanuta olekus võib märkamata jääda)

vallatu, üleannetu, planeeritud ja taunimisväärne tegu v. ettevõtmine


krutskimees

inimene, kes teeb vempe, üleannetusi, koerusi


kruttima

seda keerates midagi reguleerima, paika seadma


kruuk

silinderjas kõrvaga jooginõu, mida kasutatakse ilma alustassita

nõu, millest saab juua. Kruus on tavaliselt suurem kui tass


kruup

teravilja (nt odra, nisu, hirsi) kooritud ja lihvitud tera


kruupink

tisleri tööpink, mille juurde kuuluvad kruustangid


kruus

kivimite murenemisel tekkinud ümardunud purdmaterjal, kus enamiku osade läbimõõt on 1-10 mm (ehituses 5-70 mm) (EKSS)


kruusitäis

kruusi täitev kogus (hrl jooki, vedelikku)


kruvid logisevad

(kellegi kohta, kes ei tundu täie aruga, on (veidi) imelik või napakas)


kruvik

riist väikeste pikkuste mõõtmiseks kruvi pööramise teel


kruvike

tähtsusetu, otsustusõiguseta isik (mingis asutuses, suuremas süsteemis)


kruvikeeraja

tööriist puidu- ja metallikruvide kinni- ja lahtikeeramiseks

tööriist, millega saab kruvisid kinni või lahti keerata


kruvipinguti

seade taglase trossi, rooliülekande või muu trossi või keti pinguldamiseks


kruvipuu

troopikas kasvav puu või põõsas, millel on tüveharude tipus tuttidena paiknevad mõõkjad lehed


kruvireegel

mnemotehniline võte, mille abil määratakse kindlaks elektrivooluga juhet ümbritseva magnetvälja suund (mis liigub juhtme ümber kontsentriliste ringidena)


kruviriisk

kinnituskruvi töödeldavate detailide ja esemete kinnitamiseks või kokkusurumiseks (hrl lukksepa- ja tisleritöödel)


krõbe

(toidu kohta:) kuiva, krõbisedes mureneva pealispinna või koostisega, hrl selliseks küpsetatud või kuivatatud

kui toit on <eki-highlight>krõbe</eki-highlight>, siis see on meeldivalt kuiv ja kõva ning teeb teatud häält, kui seda hammustada


krõbekuiv

(pinnase, materjali kohta:) väga, ülimalt kuiv, nii et krõbiseb


krõbeleib

õhuke krõbedaks kuivatatud rukki- või nisujahust leivaviil


krõhvitsema

sõrmedega, nokaga vm tasakesti, vähehaaval tegutsema (nt sügades)


krõks

annab edasi lühikest kerget (nagu) murdumise heli


krõksuma

kerget, tasast murdumise heli andma, nõrgalt praksuma


krõmpsluu

(organismi kehas:) toesena talitlev kõrhkoest elund, mis on ühtaegu kõva ja elastne


krõmpsutama

midagi krõmpsuvat sööma
krõmpsumist tekitades sööma v. närima


krõnksu

kõverasse, kokku tõmmatud või painutatud asendisse


krõpsud

kuumas õlis praetud kartuli vm köögivilja laastud

õlis küpsetatud kartuli õhukesed viilud, mida süüakse külmalt


krõpsuma

järsult, katkendlikult, lühidalt krõbisema


krägin

kärisev, ragisev heli, mis hrl viitab, et miski pole päris korras


krägisema

ebapuhast kergelt ragisevat heli kuuldavale tooma


krägistama

kärisevat, ragisevat heli tekitama või kuuldavale tooma


kräkk

eriti kiiresti sõltuvust tekitav kokaiiniderivaat, mis suitsetamisel mõjub juba mõne sekundi pärast


krässu

(juuste, karva, villa kohta:) tihedalt, tugevasti krussi


krässus

(juuste, karva, villa kohta:) tihedalt, tugevasti krussis, keerduvalt lokkis


kräsu

(juuste, karvade, villa kohta:) tihedad krussis kiharad või korrapäratud väiksed salgud

tihedad krussis karvad (näit. juustel, villal)


kräsupea

(kohevad) lokkis või tihedalt krussis juuksed


krüoteraapia

ravimenetlus, kus inimene viibib mõned minutid ekstreemse (kuni -150 <eki-sup>⚬</eki-sup>C) külma käes (nt liigesehaiguste puhul)


krüpteerima

(infotehnoloogias:) andmetele kõrvaliste jaoks loetamatut kuju andma

andmetele kõrvaliste jaoks loetamatut kuju andma (EKSS)


krüptofüüt

taim, mille uuenemispungad asuvad mullas või vees (nt kuldtäht või vesiroos)

mullas v. vees asuvate uuenemispungadega taim


krüptograafia

kokkuleppeline kirjutusviis, mis kõrvalistele isikutele on arusaamatu


krüptoloogia

teadus, mis uurib informatsiooni salastamise viise


krüptoon

õhus leiduv värvuseta ja lõhnata väärisgaas, mida kasutatakse valgustite, valgusreklaamide ja laserite valmistamiseks, keemiline element järjenumbriga 36


krüptoraha

elektrooniline raha, mida saab talletada arvutis failina, hoida kolmanda osapoole käes, kes osutab rahakoti teenust, ja kulutada, saates seda võrgu kaudu teisele aadressile (nt Bitcoin, Litecoin, Ether)


krüptorhism

kaasasündinud häire, mille korral üks või kumbki munand ei asu munandikotis, vaid kõhuõõnes või kubemekanalis


ksenofoobia

võõraste, võõrapärase, võõramaise kartus, võõristamine ja vaenamine


ksenogaamia

tolmlemine, mille puhul õie emaka viljastab teise taime õietolm


ksenoon

õhus leiduv väärisgaas, mis inimesele mõjub uimastavalt, keemiline element järjenumbriga 54


kserofüüt

kuivalembene, mulla ja õhu kuivusega kohastunud taim

mulla ja õhu liigkuivusega kohastunud taim


kserograafia

fotokopeerimise tehnika kujutise jäädvustamiseks elektrilaengute vahendusel

kuivmenetlus optiliste kujutiste jäädvustamiseks elektrostaatilisel teel (EKSS)


ksv!

sama üliõpilaskorporatsiooni liige, korporatsioonikaaslane

mis tahes sõbraliku akadeemilise organisatsiooni liige


kt

tuumarelva võimsuse tingühik, mis väljendab tuhande tonni trotüüli lõhkevõimsust


kubel

järsku tekkinud väike lokaalne turse, muhuke nahal


kubemetäi

inimese karvastel kehaosadel nugiv väike parasiitputukas


kubjas

feodalismiaegne talupojast ametiisik mõisa teenistuses, ülevaataja, kes hrl juhtis ja jälgis hobuste-härgadega tehtavat mõisatööd

feodalismiaegne talupojast ametiisik, eelkõige mõisasundija, kes tavaliselt juhtis ja jälgis hobuste härgadega tehtavat mõisatööd (EKSS)


kubu

okstest, õlgedest vms kokku seotud kimp või vihk


kuda

esineb millegi toimumise viisi, olukorra vms täpsustamisel otseses või kaudselt väljendatud küsimuses ning täpsustava lauseosa alguses


kude

kanga omadus või välimus, mis tekib kanga koelõngade paksusest ja tihedusest

tekstiilitööstuses kanga põiklõngade süsteem (EKSS)


kudruskael

(hrl rahvaluules, ka ilukirjanduses:) neiu


kudumismasin

seade nt riide, sukkade, pitsi kudumiseks

masin riide, sukkade, pitsi vm. kudumiseks


kugistama

(kramplikult, kiiruga) midagi neelama, ahnelt midagi sööma (või jooma)

kugiseval häälel, katkendlikult, justkui takistusega rääkima (EKSS)


kuhi

pealt kitsenev või korrapäratu lamedam hunnik


kuhil

ebamäärane hulk kokkukuhjatud esemeid või materjali


kuhjalava

heinakuhja hagudest alus (vahel ka kõrgem lava)


kuhjama

hunnikusse, pealistikku või väga suures koguses kuhugi koguma või asetama

hunnikusse, pealistikku koguma, ajama v. asetama (EKSS)


kuhjatis

(looduslikult) kokku kuhjatud aine kogum


kuhjeline

pudedatest setetest tuule, vee, jää või muu välisjõu toimel kujunenud


kuhjuma

hunnikusse, pealistikku, tihedasse summa kogunema


kuhtuma

jõuetuks või viletsaks muutuma, väsinuks muutuma


kuhu

küsiv-siduv sõna: missugusesse kohta, missugusesse suunda

(RÕHK) kõneleja tundetooni rõhutav sõna, alustab vormilt jaatavat lauset, mis tegelikult sisaldab eitavat arvamust v. hinnangut millegi suhtes (EKSS)


kuhugi

mingisse kohta või suunda, täpselt teadmata kuhu

(hrl eitavas lauses:) mitte mingisse kohta (v. suunda), mitte ühtegi kohta; mitte kusagile.


kui

esineb sarnasusele osutavates võrdlustes, alustab võrdluse varjundiga lauseosa

võrdlustes: näitab, et miski sarnaneb millegagi, meenutab midagi või kedagi

(HULK) esineb adjektiivide, partitsiipide, adverbide ja indefiniitsete pronoomenite mitu ja palju ees, väljendades määra, astet, ulatust (EKSS)


kuid

(vastandavalt:) seob lauseid või lauseosi, mis sisaldavad vastandavaid või piiravaid väiteid või asjaolusid

alustab lause täpsustavat või selgitavat osa

ühendab lauses osi, mis sisaldavad vastandeid


kuidagi

mingil moel, mingil kombel või viisil
mingis suhtes
mingil moel või viisil


kuidas

esineb millegi toimumise viisi, olukorra vms täpsustamisel otseses või kaudselt väljendatud küsimuses ning täpsustava lauseosa alguses


kuidas käbarad käivad

(suhtlusväljendina:) kuidas elad, kuidas elu sujub

kasuta siis, kui tahad küsida, kuidas keegi elab


kuidasmoodi

(viisile, olukorrale vms osutavalt:) kuidas


kui ka

näitab, et öeldu hõlmab samaväärselt mõlemat mainitud asjaolu, isikut, nähtust vms


kuiv

(hrl. pl.) veealune liivane madalik meres (EKSS)


kuivama

kuivaks või kuivemaks muutuma
kuivaks muutuma
kuivaks muutuma, kuivemaks tõmbuma


kuiva silma sündroom

haiguslik seisund, mis on tingitud pisaravedeliku vaegusest või selle madalast kvaliteedist


kuivatama

kuivaks, kuivemaks tegema või kuivada laskma


kuivavõitu

olemuselt, omadustelt kuivusele kalduv, veidi või üsna kuiv


kuivdestillatsioon

tahkekütuse (nt põlevkivi, turba, pruunsöe) õhu juurdepääsuta kuumutamine, et saada õli, tõrva või tahket jääki


kuivendama

liigniisket maa-ala (kraavitamise ja torutamisega) kuiv(em)aks muutma


kuivendustoru

maa-alune toru pinnasevee kogumiseks ja ärajuhtimiseks


kuivetama

kuivetuks, kõhnaks, kõhetuks muutuma, (kokku) kuivama


kuivik

kuivatatud leiva- või saiaviil
jalal kuivanud puu


kuiv jää

lämmatava toimega värvuseta ja lõhnata gaas, mis koosneb süsinikust ja hapnikust ning mida kasutatakse tulekustutites ning toiduainete säilitamisel


kuivklosett

ilma veevarustuseta käimla
veevarustuseta klosett (EKSS)


kuivlill

taim, mis säilitab oma õlgsete õite värvi ja kauniduse ka kuivanult (nt õlelill, rebashein, käokuld)


kuivnõel

(graafikas:) sügavtrükitehnika, kus pilt graveeritakse teemant- või terasnõelaga metallplaadile, millelt tehakse tõmmised paberile

tugevast metallist valmistatud ning erinevate otsikutega töövahend kuivnõela tehnika teostamiseks


kuivsilo

närvutatud, poolkuivast rohust silo (EKSS)


kuivus

ilma niiskuse, märguseta v. sademeteta olek


kuivustaim

kuivalembene, mulla ja õhu kuivusega kohastunud taim


kuivviltimine

viltimistehnika, mille korral vill torgitakse spetsiaalse kolmekandilise nõela abil aluse külge


kuivõrd

mil määral, kui palju
mil määral, kui palju


kuju

millegi väline esitus- või esinemisvorm, see, kuidas miski välja paistab

tervik, mille moodustavad välised jooned

mingi nähtuse materiaalne kolmemõõtmeline kujutis (kunsti)esemena


kujukas

millekski (väga) hästi sobiv, midagi täpselt iseloomustav


kujund

ühe või mitme joonega esitatud tasandiline kujutis (nt kolmnurk, ring) või ühe või mitme tasapinnaga esitatud ruumiline kujutis (nt kera, kuup), mis tahes punktidest, joontest ja tasapindadest koosnev kujutis

kujutis, mis ei väljenda eset ega olendit, näiteks kolmnurk või ring

tunnusomaduste ja nende suhete kogum, mida kasutatakse mingi olemi tuvastuseks etteantud kontekstis


kujundama

ruumi, kunstiteose, veebilehe vm kunstilist välist kuju looma, sellele kunstipärast välimust andma

millelegi teatud kuju, ilmet andma, ka kunstis


kujundhüpped

langevarjuspordi ala, kus vabalangemise ajal moodustatakse kokkulepitud kujundeid teiste hüppajate kätest või jalgadest kinnivõtmise teel


kujundikeel

kunstiloomingus, sõnakunstis vm rakendatavad eriomased väljendusviisid, -vormid ja stiilivõtted


kujundirohke

(teose stiili kohta:) paljude väljendusrikkust andvate stiilivõtetega, rohkete kujunditega


kujundlik

kujundeid kasutav või sisaldav
ilmekalt, kujundite abil ümberütlev


kujundujumine

ujumist, tantsu ja võimlemist ühendav veespordiala, kus vees sooritatakse muusika saatel üheaegselt ühesuguseid liigutusi

kujundite moodustamine (üksikult v. rühmaga) ujudes


kujundus

ruumi, kunstiteose, veebilehe vm kunstiline väline kuju, sellele kunstipäraselt antud välimus


kujunduslik

ruumi, kunstiteose, veebilehe vm kunstilise välise kujuga, selle kujundusega seotud


kujunema

kellekski või millekski arenema või muutuma, mingit kuju või vormi omandama

millekski või mingisuguseks arenema või muutuma

(millekski, mingisuguseks) osutuma v. saama


kujur

kunstnik, kes teeb kolmemõõtmelisi kunstiteoseid, kujusid, tegeleb raidkunsti või plastikaga


kujusein

ikoonidega sein õigeusu kirikus altariruumi ees


kujutama

midagi vaadeldaval, loetaval vm kujul edasi andma, millenagi esitama (nt pildina, sümbolina, kirjandusteosena)

millestki mingil viisil pilti looma (nt jutustades, muusikapalaga)

nähtaval kujul (näiteks pildina) esitama

olema, moodustama (hrl. esineb koos sõnadega endast, enesest)


kujuteldamatu

selline, mida ei saa olemas olla, mida on võimatu kujutleda, täiesti ebareaalne või võimatu


kujuteldav

väljamõeldud, mõttes või vaimusilmas nähtav, mitte tegelik või parasjagu kohalolev


kujutelema

millestki või kellestki endale varasema kogemuse alusel mõttes pilti looma

mõttes millestki või kellestki pilti, ettekujutust looma


kujutelm

mõttes, vaimusilmas varasema kogemuse alusel tekitatud pilt, millegi meeleline kujund, ettekujutamise tulemus (ilma vahetu kohaloluta)

sel viisil millestki mõtlemine või unistamine


kujutis

millegi esitus hrl vaadeldaval kujul (nt pilt, kujund)

millegi nähtavad piirjooned, optiline pilt millestki

väärtuste hulk, kus väärtused on kindlas vastavuses teise hulga suuruste või väärtustega


kujutluslik

mõttes, vaimusilmas esinev või toimuv, mitte tegelik, kujutlustega seotud


kujutluspilt

konkreetne (visuaalne) kujutlus, ettekujutus millestki või kellestki


kujutlusvõime

võime ette kujutada, mõttes pilti luua
võime midagi ette kujutada


kukal

inimese või looma pea tagaosa (koos osa kaelapealsega)

inimese v. looma pea tagaosa (koos osa kaelapealsega)


kukalt kratsima

nõutu olema, arusaamatust, järelemõtlemist väljendama


kukeaasta

(Hiina astroloogias:) aasta, mida mõjutab kuke märk


kukekannus

väljaulatuv osa kandluul, mis tekib talla all asuva sidekirme põletiku tõttu

(Delphinium) umbes 250 liigiga tulikaliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond, mille liikmetel on kannusega harilikult sinised õied


kukeleegu

annab edasi kuke lauluhäälitsust
annab edasi kuke kiremist (EKSS)


kukele saatma

midagi või kedagi pahaselt või nördinult tõrjuma, millestki ära ütlema, midagi kõrvale jätma


kukepea

väljendab, et miski on kergesti, lihtsalt tehtav või tundub tühine, tähtsusetu (kasutatakse hrl üleolekuga, praalivalt)


kukepuu

ovaalsete lehtede ja punaste, siniste või mustade marjadega lehtpõõsas, ka ilupõõsas


kukerpall

keha ring üle pea ette või taha, veeredes kumeral seljal

keha ring üle pea, nii et aluspinda puudutavad järjekorras kukal, selg, tuharad ja jalad


kukerpuu

kollaste õite ja piklike hrl punaste marjadega astlaline põõsas


kukeseen

kollane lehtrikujuline lainelise servaga söögiseen


kukk

isane lind, keda inimesed kasvatavad koos kanadega


kukkel

väike ümmargune saia-, harvemini leivapätsike


kukkuma

raskusjõu tõttu kiiresti, järsku allapoole liikuma

vabalt (pehmelt) rippuma (hrl. riideeseme kohta) (EKSS)


kukkur

varasemaaegne ümara kujuga kotike raha hoidmiseks ja kaasas kandmiseks

kukrulistel emaslooma kõhul olev nahakurdudest tasku, mis on abitutele poegadele toitumis- ja kasvamispaigaks


kukkurkaru

halli pehme karvaga jässakas sabata Austraalia kukkurloom, kes elab puu otsas


kukkurlehekonn

väliselt lehekonna sarnane kahepaikne, kelle emasisendi seljal paikneb nahkne haudetasku


kukkurloom

imetaja, kelle emaslooma kõhul on nahakurdudest tasku, mis on poegadele toitumis- ja kasvamispaigaks (nt känguru, opossum, koaala)

selts imetajaid, kelle emasloomal esineb kukkur (EKSS)


kukkurloomad

selts imetajaid, kelle emasloomal esineb kukkur


kukkurrott

rotti meenutav umbes kassisuurune Ameerika kukkurloom, kes ohu korral teeskleb surnut


kukkurvili

(taimedel:) paljuseemneline vili, mis avaneb üht õmblust pidi, nt käokingal ja kurekellal


Ku Klux Klan

USA valgete rassistlik salaorganisatsioon, mille liikmed kannavad valgeid kõrge kapuutsiga rüüsid


kuku

armas ja sõnakuulelik (eriti laste kohta või laste keeles)


kukulind

metsades elutsev rändlind, hästi tuntud iseloomuliku laulu (kukkumise) ja väikelindude pesadesse munemise poolest

lind, kes muneb teiste lindude pessa ja teeb sellist häält: "Kukku-kukku!"


kukutama

(tahtlikult) kukkuda laskma
kukkuma panema
võimult, valitsemast kõrvaldama


kula

laste jooksumäng, milles üks mängijatest püüab teisi taga ajades kedagi käega puudutada, et sellega tagaajaja osast vabaneda

suur varrega täisnurgi oleva kahaga puukulp


kulaan

Turkmeenia kõrbete kabjaline, Turkmeenia eeslik (Equus hemionus kulan)


kuld

helekollane läikiv pehme hästi töödeldav väärismetall, keemiline element järjenumbriga 79

kollane läikiv metall, mis on väga väärtuslik

keemiline element, helekollane läikiv pehme hästi töödeldav väärismetall; seda elementi rohkesti sisaldav sulam


kuldaeg

ajavahemik, mil miski on oma arengu tipus, kõrgseisus

mütoloogiline ajastu, mil valitses õiglus ja puudusid hädad


kuldama

kullaga (või seda meenutava metalliga) katma


kulda pesema

vees loputamisega liivast ja kruusast kulda eraldama


kuldaväärt

ütlemata hea, väga väärtuslik, millegi poolest parim


kuldblond

kuldselt, kollakalt helkiva tooniga, kulla värvi blond


kuldfoolium

üliõhukeseks leheks valtsitud kuld (või seda imiteeriv materjal), mida kasutatakse nt kuldamisel


Kuldhord

endine khaaniriik Ida-Euroopa lõunaosas ja Kesk-Aasias (1242–1502), mis tekkis mongolite riigi jagunemisel


kuldkalake

(rikkust, jõukust, tulu andva kala vm olendi kohta)


kuldkoger

järvedes ja aeglase vooluga jõgedes elutsev tumeda selja ja kuldse helgiga kollakate kuni vaskpunaste külgedega kala


kuldkollane

värvilt, läikelt kullasarnane, kulla värvi kollane


kuldmedal

võistlusel esimese koha saavutamist märkiv auhind, hrl kullasulamist või sellega kaetud medal


kuldmedalimees

võistlustel kuldmedaliga pärjatud sportlane


kuldne

kullast tehtud, kulda sisaldav või kullakihiga kaetud, kullatud

kullast tehtud, kulda sisaldav või kullaga kaetud


kuldne reegel

üldlevinud, tunnustatud juhis või põhimõte, mis lubab (või ei luba) midagi teha


Kuldne Vaarikas

Ameerika Ühendriikide filmiauhind, mida antakse välja halvimate filmide ja osatäitmiste eest


kuldnokk

asulais ja metsas pesakastides ning puuõõntes pesitsev metalliläikelise musta sulestiku ja kollase nokaga lind


kuldpea-pöialpoiss

hallikasrohelise ülapoole ja valkja alapoolega tilluke laululind, meie väikseim värvuline


kuldreegel

õpetussõna "tee teistele nii, nagu sa tahad, et teised sinule teeksid" või sama mõte mõnes muus sõnastuse


Kuldsed Liivad

mereäärne kuurort Bulgaarias Varna linna lähistel


kulend

ajutine kuju muutev protoplasmajätke ainuraksetel liikumiseks ja toidu haaramiseks, ka mõne hulkrakse looma rakkudel (nt fagotsüütidel)

ajutine kuju muutev protoplasmajätke ainuraksetel liikumiseks ja toidu haaramiseks, ka mõne hulkrakse looma rakkudel (näit. fagotsüütidel)


kulg

millegi edasiliikumine
see, kuidas miski edasi liigub


kulgla

(organismi kehas:) kulgemistee, liikumistee (nt seedekulgla)


kuli

(hrl semulikult poiste või meeste kohta:) kutt, sell


kulinaaria

toidu valmistamisega seotud teadmised ja oskused


kulinaariatoode

taimsest või loomsest toorainest valmistoit või pooltoode


kulinaarne

toiduvalmistamist puudutav või sellega seotud


kulinaartoode

taimsest v. loomsest toorainest valmistoit v. pooltoode


kulistama

hooga, häälekalt neelates jooma
häälekalt, kulinal jooma


kullaauk

(rohket tulu või suurt edu pakkuva ettevõtmise, hea tuluallika kohta)


kullafond

mingi valdkonna olulised, parimad esindajad kogumina


kullakaevaja

inimene, kes tegeleb kulla otsimise ja väljakaevamisega


kullakallis

väga armastatud, kellegi südant, hinge liigutav, sinna kuuluv


kullamees

võistlustel kuldmedaliga pärjatud sportlane


kullane

värvilt, läikelt kullasarnane, kulla värvi kollane


kullapesemine

kulla eraldamine liivast ja kruusast uhtmise teel


Kullarannik

riik Lääne-Aafrikas Guinea lahe põhjarannikul


kullassepaäri

väärismetallist esemetega (eeskätt ehetega) kauplev ettevõte


kullavaru

keskpanga, riigikassa või krediidiasutuste käsutuses olev kuld (kangide või müntidena), mida kasutatakse valuuta stabiilsuse tagamiseks

keskpanga, riigikassa või krediidiasutuste käsutuses olev kuld, mida kasutatakse valuuta stabiilsuse tagamiseks (EKSS)


kuller

inimene, kelle töö on tellitud kaup kohale toimetada

inimene, kelle ülesandeks on tähtsate ning salajaste teadete edasitoimetamine


kullerfirma

firma, mis toimetab saadetised kulleriga kohale


kullimäng

laste jooksumäng, milles üks mängijatest püüab teisi taga ajades kedagi käega puudutada, et sellega tagaajaja osast vabaneda


kulminatsioon

mingi sündmuse, pinge, arengu vms haripunkt, kõige kõrgem aste

kirj pinge haripunkt süžee arengus, konflikti kõrgpunkt (Neithal)


kulmineerima

sündmuse, pinge, arengu vms haripunkti saavutama, tipus olema


kulmu kergitama

imestust või üllatust tundma, kahtlusega suhtuma


kulmu kortsutama

pahameelt välja näitama hrl kulme kokku pigistades, nii et ninajuurele kortsud tekivad


kulp

kausja kaha ja varrega riist vedelate toitude segamiseks ja ammutamiseks, ka muuks otstarbeks

väga suure lusika moodi ese, millega saab näiteks suppi potist kaussidesse tõsta

kausja kaha ja hrl. täisnurgi kinnitatud varrega riist vedelate toitude segamiseks ja ammutamiseks, ka muuks otstarbeks.


kultivar

taimede kogum, mis on saadud hrl aretuse tulemusena ning millel on sarnased omadused või tunnused

teatud tunnuste poolest sarnane taimede kogum, mis on inimeste loodud


kultiveerima

millegagi tegelema, midagi loovalt harrastama


kulturism

keha ja lihaste arendamine jõuharjutustega, et suurendada lihaste vormi ja massi (mitte lihtsalt et kasvatada kehalist jõudu)


kultusekivi

kivi, mille peal või juures on sooritatud kultustalitusi


kultusekoht

koht, kus viiakse läbi kultustalitusi (nt hiis, ohvrikivi)


kultushoone

mingi usundi pühakoda, kus viiakse läbi riitust (nt kirik, mošee, sünagoog)


kultuur

inimühiskonna loova mõtte ja sellest tuleneva tegevuse tulemuste kogum

mingi rahva või inimeste rühma eluviis, kombed ja ideed

viljeldav taimeliik, eriti kui seda vaadeldakse kasutamisviisi, kasvatamisnõuete vm. poolest teiste kultuurtaimedega ühte rühma kuuluvana (EKSS)


kultuurantropoloogia

teadusharu, mis uurib inimest kui kultuurikandjat ning maailma rahvaid, nende kultuurilisi iseärasusi, ühiskondlikke ja kultuuriloolisi suhteid


kultuurautonoomia

rahvusvähemuse õigus omavalitsuslikuks kultuuritegevuseks, ilma et riigiorganid sellesse sekkuksid


kultuurfilm

hrl näitlejateta, tõsielulisi sündmusi kujutav film


kultuurheinamaa

peamiselt niitmiseks kasutatav rohumaa, mis rajatakse heinaseemne külvamisega


kultuuriajalooline

mingi paikkonna, rahva vm kultuuri ja ajalooga seotud


kultuuriajalugu

mingi paikkonna, rahva vm kultuuri ajalugu


kultuuriala

kultuuri mingi valdkond (nt kirjandus, kino, kunst)

piirkond, mida iseloomustab teatav kultuuriline ühtsus, teatava kultuuri levikuala


kultuuriantropoloogia

inimkultuuri võrdlevalt uuriv teadus (hõlmab üldistava teadusena etnoloogia, etnograafia, folkloristika, arheoloogia ja lingvistika (EKSS)


kultuurigeograafia

inimtegevuse ja geograafilise keskkonna vastastoimet uuriv teadusharu


kultuurikeskus

asutus, kus toimuvad kultuuriüritused ja tegutsevad huviringid

hoone, kus toimub palju kultuuriga seotud sündmusi


kultuurikiht

inimese otsese tegevuse tagajärjel või kaasmõjul tekkinud (materiaalse kultuuri jäänuseid sisaldav) pinnasekiht muististel

inimese otsese tegevuse tagajärjel v. kaasmõjul tekkinud (materiaalse kultuuri jäänuseid sisaldav) pinnasekiht kinnismuististel (EKSS)


kultuurilugu

mingi paikkonna, rahva vm. kultuuri ajalugu


kultuurimaja

(ühe piirkonna elanike) kultuuriasutus, pakub igas vanuses inimestele võimalusi huvi- ja ühistegevusteks


kultuuristama

maad inimese nõuetele vastavamaks muutma

inimese nõuetele vastavamaks muutma, maad üles harima


kultuuritraditsioon

teatavale kultuurile omane komme, tava, uskumus või nende kogum


kultuuritu

kultuurialasest tegevusest (kunstist, kirjandusest vms) mittehuvituv

harimatu, kasvatamatu või ilma heade kommeteta


kultuuriüritus

kontsert, etendus, näitus vms avalikkusele mõeldud ettevõtmine


kultuurkeel

arendatud, kaugeleulatuvate traditsioonidega keel, kultuurrahva keel


kultuurne

kultuurialasest tegevusest (kunstist, kirjandusest vms) huvituv, sellega tegelev

haritud, hästi kasvatatud või heade kommetega


kultuurniit

peamiselt niitmiseks kasutatav rohumaa, mis rajatakse heinaseemne külvamisega

põll heinaseemne külvamisega niitmiseks rajatud rohumaa, kultuurheinamaa (EKSS)


kultuurriik

riik, kellel on järjepidev ajalugu, pikaleulatuvad valitsemistavad, traditsioonidega keel, kirjandus vms, tsiviliseeritud maa


kultuurtaim

taime liik või sort, mis on aretatud ja mida kasvatatakse inimeste vajadusteks

järjekindlalt kultuuris kasvatatav (ja edasiaretatav) taim


kulu

tiheda sulestikuga suuremapoolne lind, kes elab ka suurlinnades

linnades elav lind, kellel on hallid suled

eelmis(t)e aasta(te) kuivanud rohi (EKSS)


kuluaaripoliitika

seadusandjate vm otsustajate mõjutamine, lootes oma huvirühmale soodsaid otsuseid


kulub nagu leiba

midagi kulub järjest, palju, suurel hulgal


kulud

raha, mille inimene, ettevõtte või riik teatud perioodil kulutab, ära maksab


kuluefektiivne

selline, mis on hinna, tehtud kulutuste poolest efektiivne, häid tulemusi andev


kulukas

(esemete kohta:) hinnalt kallis, kalli, kõrge hinnaga


kuluma

pideva kasutamise, hõõrdumise vms tõttu järjest väiksemaks, õhemaks või kehvemaks muutuma

pideva kasutamise tõttu väiksemaks, õhemaks või kehvemaks muutuma


kulumus

pideva kasutamise vms tõttu kehvemaks muutunud olek


kulunud

(riiete vm esemete kohta:) värskuse kaotanud, luitunud, viledaks läinud vms


kulutama

millekski või millegi peale kasutama (ka mõtlematult, pillavalt või ebaotstarbekalt)

pideva hõõrumise, nühkimise v. muu tegevuse tõttu väiksemaks, viletsamaks vm. muutma, kuluda laskma


kulutus

millelegi kuluv rahasumma, rahaline kulu

rahasumma, mida millegi jaoks kasutatakse


kuma

kauge või varjatud valgusallika nõrk tuhmilt helendav valgus

kauge v. varjatud valgusallika nõrk tuhmilt helendav paiste


kumalane

kilejate tiibade ja jässaka karvase kehaga ühiseluline putukas, kes hrl teeb pesa pinnasesse või samblasse

tiibadega putukas, kellel on madal ja tugev keha ning kes elab maapinna sees või samblas


kumama

nõrgalt, tuhmilt helendama või vastu helkima, vaevumärgatavalt paistma

visalt meeles püsima, nagu kõrvus kõlama


kumaras

ülakeha ettepoole (alla) painutatuna, kummargil või veidi küürus


kumarasse

ülakeha ettepoole (alla) painutatud asendisse, kummargile või veidi küüru


kume

(hääle, heli kohta:) kumisev, tumedalt kõlav või kajav


kumer

(joone või pinna kohta:) väljapoole kaardus, väljapoole kaarjas


kumerselgsus

lülisamba kõverus tahapoole (eriti rinnaosas)


kumm

kumer pind, võlv millegi kohal
kummi(aine)


kummaline

ebatavalisena, iseäralikuna tunduv, hämmastust või võõrastust tekitav

tavalisest erinev, millegi poolest omapärane


kummardama

pead või ülakeha kergelt ettepoole painutama, kummardust tegema (tervituseks, austuseks vms)

keha ülemist osa või pead ette ja allapoole liigutama

suhtluslikul eesmärgil pead või ülakeha kergelt ettepoole painutama


kummarduma

end kehaga alla või kellegi või millegi poole kallutama, kummargile laskuma või kummargil olema

end kehaga alla v. kellegi poole kallutama, kummargile laskuma (EKSS)


kummel

teeservadel, põldudel ja õuedel kasvav lõhnav rohttaim, väärtuslik ravimtaim

lill, millel on valge õis ja kollane keskmine osa ja mis kasvab tavaliselt teede ääres, põllul ja õues. Kummelist tehakse teed ja see ravib põletikku

põllu- ja teeservadel ning õuedel kasvav, ka kultiveeritav tuntud ravimtaim (Chamomilla recutita e. Matricaria recutita)


kummi

sitke veniv materjal, mida saadakse kautšuki vulkaniseerimisel


kummijalats

kummist valmistatud jalanõu vihma vm kaitseks


kummik

(kõrge säärega) kummist vms veekindlast materjalist jalanõu

pikk kummist saabas, mis hoiab jalga kuivana


kummimusi

varrest ja kummiotsikust koosnev lihtne tööriist, mida kasutatakse ummistuse eemaldamiseks WC-poti, kraanikausi või vanni äravoolutorust


kummipael

veniv, kumminiite sisaldav pael (nt juuksekumm, püksikumm, pesukumm)


kummipuu

piimmahla omav suurte tumeroheliste läikivate nahkjate lehtedega viigipuu, Euroopas toataim

kautšuki toorainet andvate puude üldnimetus


kummipüss

hark, mille otste vahele kinnitatud kummiriba abil lennutakse kivikesi, paberist kuule vms


kummisäärik

kõrge säärega kummist vms veekindlast materjalist jalanõu


kummitusjutt

jutustus, mille aineks on surnu vaim, kollitav olend vms


kummituslik

kummitusena paistev, selle taoline: järelejätmatult mõjuv, irreaalne, viirastuslik


kummivaik

taimedest erituv õhu käes hanguv kleepuv vedelik (nt šellak, tragant, kummiaraabik), mida kasutatakse kleepainena, farmaatsias ja mujal

kleepainena, farmaatsias jm. tarvitatav taimevaik (EKSS)


kummi venitama

millegi toimumist, tegemist vm aeglustama, edasi lükkama, millegagi venitama


kummivoolus

õhu käes hanguva kleepuva vedeliku ehk kummivaigu eritumine kahjustuskohtadest mõnedel taimedel (nt ploomipuul, kirsipuul, kurgil)


kummutama

millegi õigsust olematuks tegema, millegi paikapidamatust tõestama

tõestama, et mingi väide või seisukoht on vale


kumu

suust suhu liikuv jutt, sõnum vms, millel ei pruugi tõepõhja olla


kumuleeruma

(ebameeldivate asjaolude kohta:) suurel arvul kogunema, seetõttu probleemiks kujunema


kuna

sellepärast et, sel põhjusel et
sel põhjusel, et
sellepärast et
Horvaatia rahaühik (EKSS)


kunagi

mingil ebamäärasel, täpselt määratlemata ajal, millalgi minevikus või tulevikus, ühel (heal) päeval


kunagine

varasemasse, möödunud aega kuuluv, ennemini (keegi) olnud, kellenagi töötanud vms


kunas

(AEG) millisel ajahetkel; esineb enamasti (retoorilistes) küsimustes, aga ka hüüatustes


kunde

sagedane või järjekindel ostja või tellija teatud ärist või teatud isikult


kuningakepp

hrl ööseks avanevate suurte kollaste õitega aiailutaim

(Oenothera) umbes 80 liigiga rohttaimede ja poolpõõsaste perekond pajulilleliste sugukonnast, mille liikmetel on enamasti suured kollased õied ja süstjad lehed


kuninganna

mõne riigi (näiteks Suurbritannia, Hollandi) naissoost valitseja

mõnede ühiseluliste putukate (näit. mesilaste, sipelgate, termiitide) sigimisvõimeline emasloom (EKSS)


kuningas

mõne monarhistliku riigi meessoost riigipea tiitel

mõne riigi (näiteks Rootsi) meessoost valitseja


kuningatar

kuningriigi (noor) naissoost valitseja
kuninga tütar


kuningpuudel

suurekasvuline puudel turjakõrgusega 45–60 sentimeetrit


kunku

väike pugerik, pisike kitsas (pime) ruum


kunst

loov inimtegevus, milles värvi, vormi, heli, sõna vm kaudu ning esteetiliselt mõjusana vahendatakse teistele oma maailmatunnetust

sel alal loodu teatud ajajärgul, rahval vms

maalid, kujud ja muu, mida inimene loob ilu eesmärgil või selleks, et väljendada oma mõtteid ja tundeid


kunsthambad

kogu ülemist või alumist hambakaart asendav suust äravõetav hambaprotees


kunstiajalooline

kunsti ajaloolise arenemisega seotud
kunstiteoste ja kunstnikega seotud


kunstiajalugu

(arhitektuuri, tarbekunsti ja) kujutava kunsti arengulugu

kujutava, ehitus- ja tarbekunsti arengulugu; seda uuriv teadusharu


kunstialane

kunsti valdkonda kuuluv, kunstiga seotud


kunstigalerii

ruum või ehitis, kus eksponeeritakse kunstiteoseid

asutus, mis (seal) kunstiteoseid müüb või kunstinäitusi korraldab

koht, kus inimesed saavad kunsti vaadata (ja osta)

alati eksponeeritud (suurem) kunstikogu (EKSS)


kunstiline

mingi loometööga, kunstitegemisega vms seotud


kunstipärane

kunstiga seostuv, kunstiteosele omane, (nagu) kunstniku loodud


kunstiteos

loometöö kunstiväärtuslik tulemus, nt maal, ehe, helitöö, ehitis, kirjandusteos (EKSS)


kunstjuuksed

tehismaterjalist juuksed (juuksepikendustena, parukana vm)


kunstkarusnahk

loodusliku karusnahaga sarnanev tekstiilmaterjal


kunstkiud

kiud, mis saadakse looduslikke polümeere (nt tselluloosi, kautšukit) keemiliselt muundades


kunstkoelmu

kalade kudemiseks loodud kunstlik paik veekogus


kunstkärg

mesilasvahast tööstuslikult valmistatud kärjetaoline vahesein

vahaleht, millesse on kahele poole pressitud korrapärase kuusnurga kujulised süvendid


kunstkärner

iluaiandust õppinud, sel alal töötav inimene


kunstküüs

tehismaterjalist küüs, mis hrl kleebitakse oma küüne peale

tehismaterjalist küüs, mis hrl. kleebitakse oma küüne peale (EKSS)


kunstlik

tehniliste vahendite või võtete abil tekitatav või toimuv, inimtegevuse tagajärjel tekkinud, mitteloomulik või mittelooduslik

tehniliste vahendite ja võtete abil tehtud või saadud, mitte looduslik ega loomulik


kunstlill

paberist, riidest, plastmassist vm materjalist valmistatud lill


kunstlumi

lumekahurite abil veest tekitatud lumi (nt suusaradade tarbeks)


kunstmesi

kunstlikult, tööstuslikult toodetud meetaoline siirupjas mass


kunstneer

dialüsaatoriga ühendatud aparaat, mille abil puhastatakse neerupuudulikkuse korral haige organism jääkainetest ja liigsest vedelikust


kunstnik

(kujutava) kunsti alal loovalt tegutsev isik (EKSS)


kunstripsmed

tehismaterjalist ripsmed (nt ripsmepikendustena)


kunstsiid

omadustelt loodusliku siidiga sarnanev tehis- või sünteeskiud


kunstsilm

inimese silma asendav, nägemist taastav kunstlikult valmistatud nägemisvahend


kunsttükk

keerukas, osavust nõudev trikk või tegevus


kunstvaik

orgaanilistest ainetest kunstlikult saadud vaik


kunstväetis

mineraalväetis (hrl vastandatuna looduslikule ehk orgaanilisele väetisele)


kunts

nõiduse, ebausu, maagiaga seotud toiming


kupar

(taimedel:) ühe- või mitmepesaline hulgaseemneline vili, millest seemned pääsevad välja valmimisel tekkivate avade ja pikilõhede kaudu


kupatama

kedagi (sunniviisil) kuhugi, midagi tegema saatma või ajama

toiduaineid soolase, kibeda v. hapu maitse vähendamiseks v. mürkainete kõrvaldamiseks veidi aega rohkes vees keetma


kupik

ruumalaühikut sisaldav mõõt (nt kuupsüld, kuupmeeter)


kupits

(hrl talumaade) piirimärgiks asetatud mulla- või kivihunnik keskele püstitatud postiga


kupliline

kuplit meenutav, selle kujuline
kupleid moodustav või omav


kupp

ravivahend, mida kasutati kupupanemiseks


kupüür

paberist vms pehmest materjalist maksevahend


kura

keha keskjoonest südame pool asuv või selline, mis asetseb vaataja suhtes tema südame pool


kuraasikas

kuraasi täis olev, uhkeldavalt südi, uljas või hoogne


kuradi

leebe kirumissõna, mida kasutatakse kellegi või millegi üle pahandades, kedagi sarjates, harva ka tunnustades


kuradikäpp

niitudel ja rabastuvates metsades kasvav kahvatulillade õite ning sõrmjalt lõhestunud tumedate juuremugulatega rohttaim


kuradile saatma

midagi või kedagi pahaselt või nördinult tõrjuma, millestki ära ütlema, midagi kõrvale jätma


kuradima pärast

imestust või pahameelt, vahel tunnustust väljendav ütlus, ka kerge kirumisväljend


kuradinahk

leebe kirumissõna, mida kasutatakse millegi või kellegi üle pahandades, midagi taunides, harvemini imestuse või üllatuse korral


kuradipuu

ilupuuna kasvatatav teravaogalise tüvega lehtpuu

Aasias, Põhja-Ameerikas ja Austraalias kasvav dekoratiivne puu, põõsas


Kura kurk

Liivi lahte Läänemerega ühendav väin Sõrve poolsaare ja Kuramaa vahel


kurakäeline

selline, kes eelistab vasakut kätt toimingutes, mis vajavad jõudu, täpsust ja koordinatsiooni


kuralane

Kuramaal ja Leedu loodeosas elanud balti rahva liige


Kura maasäär

Läänemerre ulatuv kitsas poolsaar, jagatud Leedu ja Venemaa Kaliningradi oblasti vahel


kurameerima

kellegagi tõsisemalt flirtima
vastassugupoolega armusuhetes olema


kurat

(religioosses ja mütoloogilises maailmapildis:) kurjuse kehastus, (ülim) kuri vaim

kuri olend teatud religioonides ja muinasjuttudes. Piltide peal on kuradil tavaliselt sarved ja saba

üks kõige tavalisemaid, levinumaid ning tugevamaid vandumis- ja kirumissõnu


kurat ja põrgu

pahameelt või imestust väljendav kerge kirumisväljend


kuratlik

hukatusse viiv, ebainimlikult kuri, pöörane või metsik

saatanale või kuradile omane või neid meenutav


kurat seda teab

(väljendab teadmatust, ebaselgust, kahtlust:) ei tea, pole teada, pole aimu


kurat temaga

(käegalöömise, ükskõikse suhtumise korral:) olgu pealegi, mis siis ikka, tühja kah


kurat võtaks

pahameelt, rahulolematust, harvemini tunnustust väljendav ütlus


kurb

(meeleolu, oleku kohta:) õnnetu, rõhutud või rusutud

sellist meeleolu või tundetooni väljendav


kurblik

kurva alatooniga, kurbustunnet tekitav, veidi või üsna kurb


kurbloolus

mingist suurest kaotusest vm õnnetusest põhjustatud kurb ja raske olukord või olek


kurblugu

(väga) õnnetu juhtum, kurb asjaolu või selliste sündmuste jada


kurbmäng

suur õnnetus, traagiline sündmus või asi


kurbus

kurva meele, hingevalu, ka haledus- või kahjutundega seotud hingeline seisund

haledus-, kahju- v. norutundega seotud emotsioon


kurduma

kurdu, kurdudesse tõmbuma; kurdudega kattuma


kureerima

mingit üritust, tegevust vms juhtima, vastavat tegevuskava välja töötama

kunstinäitust mingi kontseptsiooni järgi koostama (EKSS)


kurehernes

liblikõieline kaunviljadega üheaastane söödataim


kurekael

põldudel ja aedades umbrohuna kasvav roosakaspunaste õitega rohttaim

põldudel ja aedades umbrohuna kasvav roosakaspunaste õitega kaheaastane rohttaim (Erodium)


kurelane

Kuramaal ja Leedu loodeosas elanud balti rahva liige

väljasurnud balti rahvas, kes elas Kuramaal ja Leedu loodeosas


kurelääts

tiivuliste varte ja lillakate liblika tiibu meenutavate õitega rohttaim


kuremari

jõhvikataime hapukas tumepunane mari
väike punane mari, mis kasvab soos


kuremõõk

niitudel kasvav mõõkjate lehtede ja ühel küljel asuvate punakaslillade lehtrikujuliste õitega rohttaim


Kuressaare

maakonnalinn Lääne-Eestis Saare maakonnas Saaremaa vallas (Kaarma kihelkonnas) Saaremaa lõunarannikul, Saare maakonna keskus, Eesti läänepoolseim linn


kurg

suur, pika noka ja kaela ning kõrgete jalgadega lind

suur hall lind, kellel on pikk kael, pikk pruun nokk ja pikad mustad jalad


kurgkotkas

kulliliste hulka kuuluv kõrgete jalgade ja pika sabaga Aafrika lind


kurguarst

arst, kelle erialaks on kõrva-, nina-, neelu-, kõri- ja hingetoruhaigused, otorinolarüngoloogia spetsialist


kurguauguni

(kõhu täis-oleku kohta:) ülimal määral, väga, viimase võimaluseni


kurgumandel

lümfikoest koosnev paariline elund kurgus, suulaes ja keelepäras


kurgunibu

kõris paiknev koonusjas lihasjätke, mis aitab vältida toidu sattumist hingamisteedesse


kurgupõletik

(kurgumandlite põletiku ehk angiini kohta, ka teiste põletikuliste kurguhaiguste kohta)


kurgutõbi

(kurguhaiguse, varem eriti difteeria kohta)


kuri

ebasõbraliku, vihase või ründava olekuga

ründavalt, vihaselt tegutsev või sel viisil mõjuv

selline, kes pole iseloomult lahke ega sõbralik (ja kes võib sulle teha midagi halba)


kurikaval

pahatahtlikult kaval, hrl mingit tagamõtet varjav


kurikuulus

millegi halva poolest üldtuntuks saanud, halva kuulsusega


kuriloom

leebe kirumissõna, mida kasutatakse millegi või kellegi üle pahandades, midagi taunides, harvemini imestuse või üllatuse korral


kurioosne

silmahakkavalt ebaharilik, hämmastust tekitav ja kentsakas


kurioosum

silmahakkavalt ebaharilik lugu, veider või haruldane nähtus


kuripatt

leebe kirumissõna, mida kasutatakse kedagi või midagi sarjates


kuristik

püstjate veerudega kitsas sügav org, mille hrl jõgi on kulutanud kõvadesse kivimitesse

väga suur erinevus, lõhe, lahkuminek, lahkarvamus vms. (kellegi v. millegi vahel)


kurisu

hrl jõe või oja vooluteel või suletud lohus paiknev vett neelav karstilehter


kuritarvitama

milleski tahtlikult liiale, hrl üle lubatud piiride minema


kuritegelik

seadusega karistatavaid kuritegusid sooritav või sellistele tegudele kalduv


kuritegu

raske õigusrikkumine, mille karistuse üle otsustab kohus

seadusevastane tegu, mille eest on ette nähtud karistus

halb, kahjulik, õigusvastane tegu, pahategu, mis on karistatav seadusega


kuritõbi

teatud bakteri tekitatud suguhaigus, mis võib kanduda ka emalt lootele


kurivaim

(religioosses ja mütoloogilises maailmapildis:) kurjuse kehastus, õel, paha vaim


kurivara

tarkvara, mida kasutatakse ilma omaniku teadmata tema arvutisse tungimiseks või selle kahjustamiseks


kurjakuulutav

halba, paha ennustav, mitte midagi head tõotav


kurjalt

ebasõbralikkust, tigedust ilmutades, vaenulikkust või õelust väljendavalt


kurjategija

inimene, kes teeb seadusevastaseid tegusid


kurjavaimu

leebe kirumissõna, mida kasutatakse kellegi või millegi üle pahandades, kedagi sarjates, harva ka tunnustades


kurjeer

inimene, kelle töö on tellitud kaup kohale toimetada


kurjus

see, mis kedagi (teadlikult) nõrgestab või hävitab, see, mis on kõlbeliselt hukkamõistetav


kurjustama

kellegagi pahandama, oma rahulolematust ja pahameelt sõnades väljendama


kurguni

(kõhu täis-oleku kohta:) ülimal määral, väga, viimase võimaluseni


kurkum

Lõuna-Aasia päritolu rohttaim, mille muguljat juurikat kasutatakse maitse- ja ravimtaimena ning kollase toiduvärvina

kurkumitaimest (Curcuma longa) saadav tugeva kollase värvusega vürts, mida kasutatakse rohkelt Aasia toitudes


kurling

mäng jäärajal, milles kumbki võistkond püüab visata kivid „kodu” keskpunktile võimalikult lähedale


kurn

sportlik rahvamäng, kus vastaspooled püüavad kordamööda kurikat visates kurnipulki väljaku otstes paiknevatelt platsidelt välja lüüa

munade kogum, mille lind (v. mõni loom, näit. krokodill) ühel munemisperioodil muneb ja korraga välja haub


kurnama

vedelikku läbi sõela vm vahendi laskma, hrl et eraldada soovitud (puhast, tummist) osa ülejäänust


kurnatus

äärmine väsimus, täielik jõuetus, kurnatud olek

kurnatud olek, äärmine väsimus, jõuetus.


kurnipulk

kurnimängus lühike ümar pulk, mida mängijad püüavad kurikat visates platsidelt välja lüüa

kurnimängu varustusse kuuluv spordivahend


kurruline

(väikeste) voltide või piklike kortsudega kaetud, kurde omav


kurrupael

käiseotsa, kaelaava vm riideeseme osa voltidena kokkutõmbamiseks, krookimiseks sisseaetud pael


kursa

kõrgkooli või kutsekooli hrl aastase programmiga õppeaste


kursakaaslane

isik, kellega koos õpitakse või on õpitud õppeasutuses samal kursusel


kurseerima

korrapäraselt liiklema (kindlate sihtpunktide vahel)


kursiiv

paremale kaldu olev trükikiri, kursiivkiri.


kursis

millegi suhtes informeeritud, millestki teadlik


kurss

teatud kindel suund, liin poliitikas, mingil tegevusalal, elus või mujal

oma- v välisraha, väärtpaberi v kaubaühiku hind börsil


kurst

hrl korratu (rippuvate otstega) kimp pikki peenikesi asju (nt karvu, juukseid, kõrsi)


kursus

loengute või tundide sarjana määratud õppematerjal teatud õppeaines või erialal

loengute või tundide sarjana toimuvad õpingud teatud teemal

lühiajalised õpingud (loengute, õppetundide, harjutuste sarjana) mingil alal ettevalmistuse andmiseks, kvalifikatsiooni tõstmiseks jne.


kurš

Kuramaal ja Leedu loodeosas elanud balti rahva liige


kurtisaan

kõrgemas seltskonnas liikuv kergemeelne naine

kõrgemas seltskonnas liikuv kergete elukommetega naine (EKSS)


kurtma

kellelegi millestki halvast, ebameeldivast, muret tekitavast või häirivast asjaolust muretsedes rääkima


kurtumus

organismi erakordselt tugev haiglaslik kõhnumine ja kurnatus, raske vaegtoitumuse seisund


kuru

mäeaheliku madalam (sadulakujuline) koht mäetippude vahel, kust saab suhteliselt hõlpsasti liikuda üle aheliku


kurv

tee käänukoht
koht, kus tee suund (järsult) muutub
kurvi keerav lõik


kurvalt

kurvana või kurvaks tegevalt
kurvana
selliselt, et teeb sind kurvaks


kurvameelne

nii iseloomustatakse inimest, kel on alanenud või rõhutud meeleolu


kurvameelsus

pikaajaline rõhutud meeleolu, depressioon


kurvastama

kedagi kurvaks tegema, kurvaks muutma
kedagi kurvaks, õnnetuks tegema
(kedagi) kurvaks tegema


kurvatooniline

kaeblik, nukralt kõlav või kurvameelseks tegev


kurvavõitu

kurva alatooniga, kurbustunnet tekitav, veidi või üsna kurb


kurvits

väga pika sirge noka ja valdavalt pruuni sulestikuga lind


kus

kõneleja suhtumist, tundetooni rõhutav sõna; hrl. lause algul aitab toonitada millegi hoogsust, ägedust, võimsust, suurust, ka kellegi imestust, üllatust; rõhutab (ja vormistab) kõneleja põlastamist, pahandamist v. üleolekut (EKSS)


kusagil

mingis kohas või suunas, täpselt teadmata kus


kusagile

mingisse kohta või suunda, täpselt teadmata kuhu


kusagilt

mingist kohast või suunast, täpselt teadmata kust


kusal

endisaegne õõnestatud puupakust mesitaru sülemite püüdmiseks

endisaegne kerge pakktaru sülemite püüdmiseks


kusejuha

torujas elund, mida mööda kusi valgub neerust kusepõide


kusekivi

uriinis leiduvatest sooladest sadestunud tahke moodustis neerus või põies

uriinis lahustunud ainete settimisel tekkiv kuseteedes paiknev tihke moodustis


kusema

kusepõit tühjendama, uriini organismist väljutama

oma kusepõit tühjendama, kust organismist väljutama


kusemishäire

kõrvalekalle normaalsest urineerimisest, nt uriinijoa nõrgenemine, sagenenud urineerimine, verikusesus


kusepidamatus

iseeneslik, tahtmatu uriini väljavool põiest, võimetus seda takistada


kusepõis

inimese ja looma vaagnas asuv õõneselund, kuhu uriin neerudest koguneb

vaagnas asuv õõneselund, kuhu kusi neerudest koguneb (vesica urinaria) (EKSS)


kusi

kollakas vedelik, mida eritavad neerud ja millega organismist eraldub ainevahetusjääke ning organismile tarbetuid aineid

neerudes tekkiv kollane vedelik, mis viib kehast välja ained, mida organismile vaja ei ole

neerude vedel eritis, millega organismist eraldub ainevahetusjääke ja organismile tarbetuid aineid


kusiaine

süsihappeühend, lõhnata ja värvuseta kristalne aine (kasutatakse ka väetisena ja loomasöödana)


kusiti

kusepõiest algav torujas moodustis, mille kaudu kusi väljub kehast


kusitipõletik

mikroobide poolt põhjustatud põletik kusitis


kusiveresus

organismi kuhjuvatest ainevahetuse jääkainetest tekkiv mürgistusseisund


kusjuures

alustab lauseosa, mis täpsustab pealauses mainitud asjaolusid

täpsustab asjaolu, mida on mainitud lause eelmises osas

(lähedane konjunktsioonile:) alustab kõrvallauset, seostades seda viitamisi kogu pealausega; täh. umbkaudu 'millise asjaolu juures' (EKSS)


kuskil

mingis kohas või suunas, täpselt teadmata kus

mingil täpsemalt määratlemata ajal või hulgal, umbmäärasel ajal või hulgal


kuskile

mingisse kohta või suunda, täpselt teadmata kuhu


kuskilt

mingist kohast või suunast, täpselt teadmata kust


kuskohas

küsiv-siduv sõna: missuguses kohas
mis kohas


kuskohast

küsiv-siduv sõna: missugusest kohast, missugusest allikast või missugusel põhjusel


kuskohta

küsiv-siduv sõna: missugusesse kohta, missugusesse suunda


kuslapuu

ovaalsete lehtede ja punaste, siniste või mustade marjadega lehtpõõsas, ka ilupõõsas

paaritiste või männasjais õisikuis õitega marju kasvatav lehtpõõsas või puitunud liaan (Lonicera)


kus seda ja teist

(hrl ühenduses eemaleminekuga, põgenemisega:) teadmata suunas, ükskõik kuhu


kust

(RUUM) missugusest kohast, missugusest allikast v. missugusel põhjusel (EKSS)


kustkaudu

missugust teed mööda, missuguse koha kaudu, mille (või kelle) vahendusel


kustos

silp või sõna, mis vanades käsikirjades või trükistes on laotud lehekülje lõppu eraldi reale ning mis juhatab sisse järgmise lehekülje


kustukumm

tükk kummit või kummitaolist plastmassi pliiatsi- või muu kirja paberilt kustutamiseks

kummist ese, millega saab paberilt pliiatsiga kirjutatud teksti kustutada


kustuma

põlemast, hõõgumast või helendamast, valgustamast lakkama

põlemast, hõõgumast v. helendamast, valgustamast lakkama (EKSS)


kustumatu

mittelakkav või -nõrgenev, väga tugev
unustamatu


kustutama

põlemisele, hõõgumisele, helendamisele või valgustamisele lõppu tegema, kustuma sundima

kui keegi <eki-highlight>kustutab</eki-highlight> näiteks tuld, küünalt või sigaretti, siis ta teeb nii, et see enam ei põle

piltl. olematuks muutma, lõppu tegema, kaotama


kustutamata lubi

(hallikas)valge, kahvatukollane või kahvatuhall kristalne aine, kaltsiumi oksiid, mida saadakse lubjakivi põletamisel ning mida kasutatakse nt ehitusmaterjalina


kustutamatu

mittekustutatav, selline, mida ei saa kustutada


kustutatud lubi

värvitu kristalne aine või valge pulber, mis tekib lubja (ehk kaltsiumoksiidi) reageerimisel veega

kustutamata lubjast vee lisamise teel saadav ehitusmaterjal


kutiikul

küünte, juuste, loomanaha, munakoore vm (nahkjas) läbipaistev väliskiht


kutiikula

epidermirakkude välispinna tugevam kate usside ja teiste selgrootute kehal (EKSS)


kutse

soov või ettepanek tulla kuskile, teha midagi, osaleda milleski vms

see, kui keegi sind kusagile kutsub, näiteks peole või külla

käsk juhtimise üleandmiseks ühelt moodulilt teisele, tavaliselt koos naasmisjuhisega


kutseala

samalaadsetel tööülesannetel ja tegevustel põhinev tegevusvaldkond

õpitud hrl rakenduslik töö- ja tegevusala elukutsena (teataval ametikohal)


kutsealane

mingi kutsealaga seotud, sellesse puutuv või seda käsitlev


kutsealune

isik, kes kuulub ajateenistusse kutsumisele

ajateenistusse kutsumisele kuuluv kodanik


kutsehariduskeskus

kutseharidusasutus, kus on võimalik õppida paljudel erialadel


kutsehäälitsus

sidepidamishäälitsus sama liigi isendite vahel (eriti lindudel)


kutsekaart

kunstiliselt kujundatud kaart millestki osavõtu kutsega


kutsekaaslane

inimene, kellega töötatakse samal kutsealal või samas ametis


kutsekool

kool, mis annab mingiks (pigem praktiliseks) elukutseks vajaliku hariduse

peam. madalama astme kutseharidust andev kool


kutseliit

samal erialal või samal ametikohal tegutsevate isikute ühing kutsetegevuse edendamiseks ja ühishuvide kaitseks


kutseline

mingit tegevusala elukutsena, elatusallikana harrastav


kutsenõustamine

professionaalne nõuandmine hrl õpilastele elukutse valikul


kutseoskus

oskus, mis on eelduseks mingis ametis või tööalal tegutsemiseks


kutsetoon

kõne vastuvõtmiseks märku andev katkendlik toon telefonis


kutseõpe

õpe, mille käigus omandatakse teadmised, oskused ja hoiakud oskustöö tegemiseks


kutsikas

koera noor poeg, koera mittetäiskasvanud järglane

puust, sarve(tüki)st või kautšukist võrgukudumisvahend


kutsuma

tegema ettepanekut või korraldust tulla kuhugi, millestki osa võtma või midagi tegema

paluma, et keegi kuhugi tuleks või milleski osaleks

kellegi v. millegi kohta teat. (hüüd)nime, nimetust kasutama


kutsumus

sisemine vajadus, tahtmine, eriline kalduvus mingiks tegevuseks, ametiks, kutsealaks vms; tähtis, vastutusrikas ülesanne, kõrge eesmärk


kutt

(noormehe, poisi kohta:) poiss, semu, vend, sell


kuu

maakeralt eriti öösiti nähtav suur helendav taevakeha


kuub

(endisaegne) pikem hõlmadega meeste või naiste ülerõivas

pikem hõlmadega (tumedavärviline) meeste ja naiste pealisriie


kuubalane

Kuuba kodanik või elanik
Kuuba päritolu inimene


kuubik

(väike) kuue ruudukujulise küljega kuubitaoline ese, ehitis vms

selline tükk mingit toiduainet vm materjali


kuuehõlm

kuue või pintsaku üks esimene pool või selle alumine nurk


kuues meel

mingi eriline vaist, nt sensitiividele omane eriline tundlikkus tajuda meeltevälist maailma


kuuguar

Ameerikas elutsev kollakaspruuni karvaga suur kaslane


kuukaart

ühe kuu pikkuse kehtivusajaga sõidupilet vms pääsetäht


kuukivi

omapärase hõbesinaka, kuuvalgust meenutava varjundiga poolvääriskivi


kuukuu

ajavahemik ühest Kuu loomisest järgmiseni: 29 ööpäeva ja 12 tundi


kuul

käsitulirelva v. kuulipilduja padruni eesmine väljatulistatav osa (vahel kasut. ka mürsu kohta)


kuulaja

suulises suhtlusaktis vastuvõttev pool (EKSS)


kuulajaskond

kuulajate kogum, kuulajad
kuulajate kogum, kuulajad (EKSS)


kuulama

millegi (v. kellegi) kohta teateid hankima, midagi järele pärima, välja uurima. (EKSS)


kuulatama

hrl lühikest aega pingutatult, teraselt, tähelepanelikult kuulama

(hrl. lühikest aega) pingutatult, teraselt, tähelepanelikult kuulama


kuulatlema

kopsude, südame või muu elundi seisundit kõla järgi kindlaks tegema

kopsudes, südames v. mujal organismis tekkivaid helisid kuulama (hrl. diagnoosimiseks)


kuulatlus

kopsude, südame vm elundi seisundi uurimine kõla järgi


kuulatlustoru

arstiriist, mida kasutatakse hrl südame ja kopsude kuulatlemiseks


kuuldavasti

(tõenduseta asjaolude kohta:) nagu räägitakse, nagu kuulukse


kuulda võtma

kellegi õpetust, nõuannet, käsku arvestama ning sellele vastavalt toimima


kuuldeaparaat

nõrga kuulmisega inimesele kõrva sisse või taha asetatav helivõimendi (EKSS)


kuuldekaugus

vahemaa, millelt miski on kellelegi kuuldav


kuuldelävi

väikseim helitugevus, mille puhul inimkõrv on suuteline heli tajuma (EKSS)


kuuldemäng

raadio jaoks kirjutatud või kohandatud draamateos

ringhäälingu jaoks kirjutatud v kohandatud draamateos (EKSS)


kuuldeodorant

aplikaatorina kasutatava liikuva kuuliga pudelis deodorant


kuulderaamat

raamat, mille teksti saab kuulata (nt mobiilist, veebist, CD-plaadilt)


kuuldetoru

laua-, seinatelefoni vm käes hoitav osa, milles on mikrofon ja kuular


kuulduma

(helide, häälte kohta:) kuuldav olema, kuuldavana levima

kui miski (näiteks hääl, muusika, heli) <eki-highlight>kostab</eki-highlight> või <eki-highlight>kõlab</eki-highlight>, siis seda on kuulda

juttudena, teiste rääkimisena kuulda (ja teada) olema


kuuldus

suust suhu liikuv jutt, sõnum vms, millel ei pruugi tõepõhja olla


kuulekas

käske ja korraldusi vastuvaidlematult täitev


kuuletuma

sõna kuulma, käsule või korraldusele alistuma


kuulipilduja

automaatlaadimisega tulirelv, mis on valmistatud laskmiseks valangutega

kuulidega tulistav kollektiivne automaatrelv


kuulitõuge

kergejõustikuala, kus võisteldakse käes hoitava kuuli võimalikult kaugele tõukamises (EKSS)


kuulmekile

välis- ja keskkõrva piiril paiknev kile, mis annab õhuvõnked edasi kuulmeluukestele


kuulmekivike

sisekõrvas olev lubiainet sisaldav kristalliseerunud moodustis (tasakaaluelundi osa)


kuulmine

võime kuulmiselundite (kõrvade) abil helisid tajuda ja eristada


kuulmisaparaat

nõrga kuulmisega inimesele kõrva sisse või taha asetatav helivõimendi


kuulmiselund

kuulamiseks, kuuldeliste ärrituste vastuvõtmiseks kasutatav elund, hrl kõrv


kuulmislävi

väikseim helitugevus, mille puhul inimkõrv on suuteline heli tajuma


kuulmistaju

häälte, kõne tajumine ja eristamine
heli jälgimine kui tähendusrikas nähtus


kuulmisteravus

helide tajumise ja eristamise täpsus
võime kuulda laustutud sõnu


kuulmisvõime

võime tajuda kõrvade abil hääli ja helisid


kuulo

mitmesooneline õhukese metallkestaga juhe, mida varasematel aegadel kasutati siseruumides seinapealselt paigaldatuna


kuulsus

üldine kõrge tunnustus silmapaistvate teenete, saavutuste või omaduste eest

üldine suur tunnustus silmapaistvate saavutuste või omaduste eest

silmapaistvate teenete, saavutuste, omaduste eest osaks saav üldine kõrge tunnustus


kuulsusrikas

(ajaloo, mineviku poolest) laialt tuntud, (teiste seas) esile küündiv, väga kuulus


kuulueit

(eesti vanemas pulmakombestikus:) vanem naine, kes enne kosjasid käib eelnevalt kosjakaupa sobitamas


kuulujutt

suust suhu liikuv jutt, sõnum vms, millel ei pruugi tõepõhja olla

suust suhu liikuv teade, sõnum vms., mis ei pruugi tõele vastata (EKSS)


kuulu järgi

(tõenduseta asjaolude kohta:) nagu räägitakse, nagu kuulukse


kuulus

selline, keda või mida paljud teavad, teiste seas esile tõusev

selline, keda või mida paljud tunnevad, teavad


kuulutama

midagi avalikult või ametlikult teatavaks tegema, kedagi või midagi avalikult teatud seisundis olevaks tunnistama

kedagi v. midagi avalikult kellekski v. millekski, teat. seisundis olevaks


kuulutus

avalikult välja pandud või meedias avaldatud kirjalik teadaanne

avalikult välja pandud või ajakirjanduses avaldatud kirjalik teade

avalikult välja pandud v. ajakirjanduses avaldatud kirjalik info millegi kohta


kuuluvus

kuulumine mingisse koosseisu, süsteemi, liigitusrühma

päraltolek, kuulumine kellegi valdusse (EKSS)


kuum

kõrge temperatuuriga, väga soe
väga soe, kõrge temperatuuriga


kuumahoog

seisund, mil inimest äkiliselt ja lühiajaliselt valdab intensiivselt soe tunne ja ta hakkab õhetama või higistama


kuumakindel

(materjalide, nõude vm kohta:) kuumuse suhtes vastupidav, kuumust hästi taluv


kuumarabandus

organismi liigsoojenemisest tingitud raske elutegevushäire (EKSS)


kuumavereline

loomult kergesti süttiv, äge, talitsematu


kuumaõhusaun

paljude ruumidega saun, kus temperatuur saavutatakse kuumutatavate veebasseinidega, millest eraldub sooja ja niiskust


kuumus

kõrge temperatuur (hrl õhu, ilmastiku kohta)

kõrge temperatuur (hrl. õhu, ilmastiku kohta)


kuunarpark

kolme- või enamamastiline purjelaev, mille esimastis on raapurjed ja teistes pikipurjed


kuunarprikk

kahemastiline kiire purjelaev, mille esimastis on raapurjed, tagamastis kahvelpurjed


kuune

üks kuu vana või nii kaua kestev
ühe kuu jooksul toimunud, esinenud vms


kuubis

(suurt määra rõhutavalt:) äärmiselt suur, väga suur


kuupdetsimeeter

ruumalaühik, mille aluseks on kuup, mille serva pikkus on 1 detsimeeter, 1/1000 kuupmeetrit


kuu peale saatma

midagi või kedagi pahaselt või nördinult tõrjuma, millestki ära ütlema, midagi kõrvale jätma


kuu pealt kukkunud

taipamatu, mitte millestki arusaav, eluvõõras


kuupilet

ühe kuu pikkuse kehtivusajaga sõidupilet vms pääsetäht


kuupkilomeeter

ruumalaühik, mille aluseks on kuup, mille serva pikkus on 1 kilomeeter, 1 000 000 000 kuupmeetrit


kuupmeeter

ruumalaühik, mille aluseks on kuup serva pikkusega 1 meeter

ruumalaühik: aluseks on kuup, mille serva pikkus on 1 meeter (tähis m3)


kuupmillimeeter

ruumalaühik, mille aluseks on kuup, mille serva pikkus on 1 millimeeter, 1/1 000 000 000 kuupmeetrit


kuupsentimeeter

ruumalaühik, mille aluseks on kuup, mille serva pikkus on 1 sentimeeter, 1/1 000 000 kuupmeetrit (mootori vm mahumõõduna)

1/1000000 kuupmeetrit (tähis cm3) (EKSS)


kuupsüld

endisaegne ruumimõõt, umbes 9,7 m<eki-sup>3</eki-sup>


kuupuhastus

suguküpse naise emaka tsükliline vereeritus

naise kehas kord kuus toimuv protsess, mil tupest väljub veri


kuupäev

päeva järjekorranumber kuus (sageli koos kuu nimetamisega)

märkus dokumendil, kirjal vms selle kirjutamise päeva ja kuu (ka aasta) kohta

number, mis näitab päeva järjekorda kuus, sageli koos kuu ja aasta numbritega


kuupäevarohi

hrl kollaste õite ja lillakate lehtedega mürgine rohttaim, mis poolparasiidina kinnitub teiste taimede juurtele


kuur

süstemaatiline, plaanipäraselt teostatav ravijärk (EKSS)


kuurium

kunstlik radioaktiivne metall, omadustelt aktinoid, keemiline element järjenumbriga 96


kuurortravi

taastav, hrl kümblus- vms protseduure sisaldav ravi sanatooriumis vm puhkeasutuses, sanatoorne ravi


kuursaal

koosviibimis- ja lõbustuskoht suvitusrannas, kus hrl on kontserdisaal ja restoran

kontserdi- ja koosviibimishoone kuurordis (EKSS)


kuuse all

eluasemeta, ilma peavarjuta
hoonest välja tõstetud
hoonest väljas


kuuse alla

eluasemeta, ilma peavarjuta seisu
hoonest välja


kuusekaunistus

jõulude ajal (toas või õues) kuuse kaunistamiseks kasutatav ese (nt maiustus, kuuseehe, küünal)


kuusemets

mets, kus valdavaks puuks on kuusk
kuuse enamusega puistu


kuusepuit

kuusepuupuit materjalina
see puu materjalina


kuusepuu

igihaljas tiheda koonusja võraga okaspuu

okastega puu, mille inimesed jõuludeks tuppa toovad


kuuseriisikas

peamiselt kuuskede läheduses kasvav oranž- või telliskivipunane roheka varjundiga väga hea söögiseen

kuuskede läheduses kasvav telliskivipunane roheka varjundiga riisikas, väga hea söögiseen (Lactarius deliciosus)


kuusnurk

tasandiline kujund, millel on kuus tippu, mis on ühendatud sirglõikudega


kuutõbi

osalise une seisund, mille puhul (haige) inimene käib ja tegutseb lahtisilmi, kuid tajub ümbritsevat piiratult ja hiljem oma tegevust ei mäleta


kuutõbine

osalise une seisundis olev inimene, kes käib ja tegutseb lahtisilmi, kuid tajub ümbritsevat piiratult ja hiljem oma tegevust ei mäleta


kuuveerand

taevavõlvil sirbina paistev Kuu esimene või viimane veerand


kuvalda

suur raske vasar, mida kasutatakse hrl millegi lammutamiseks või lõhkumiseks

suur kummist kandilise peaga haamer lõhkumistöödeks


kuvand

avalikkuses loodud kujutluspilt esemest, olendist või nähtusest

esemest, olendist v. nähtusest loodud kujutluspilt (EKSS)


kuvar

seadme ekraan info nähtavaks tegemiseks (nt tahvelarvutil, nutitelefonil, teleril)

inimese ja tehnilise süsteemi (arvuti, televisioonisüsteemi vms.) suhtlemist võimaldav sisend-väljundseade, kuvar.


kuvatõmmis

hrl graafikafailina salvestatud pilt arvuti või nutiseadme kuvaril parajasti näha olevast visuaalsest informatsioonist

ekraanil olevast kuvast tehtud koopia rasterpildi kujul


kuväär

paberist ümbris, millesse asetatakse lähetatav kiri


kuvöös

tehiskliimaga aparaat enneaegse või haige vastsündinu hoidmiseks

enneaesete ravis kasutatav inkubaator, mille sisekeskkonna temperatuuri, niiskust ja hapnikusisaldust saab täpselt reguleerida


kV

pinge, potentsiaali ja elektromotoorjõu mõõtühik, 1000 volti


kvaader

täisnurkselt tahutud, puhtalt töödeldud välispinnaga ehituskivi


kvalifikatsioon

mingiks elukutseks või tööks vajalik ettevalmistuse, kohasuse aste, vastav omaduste määrang või hinnang (hrl kutseoskus, erialane ettevalmistus)

erialane ettevalmistus; ettevalmistuse, kohasuse aste mingiks elukutseks v. tööks


kvalifikatsioonimäng

võistlusmäng edasipääsuks mingitele põhivõistlustele


kvalifikatsiooniturniir

turniir edasipääsuks mingitele põhivõistlustele (EKSS)


kvalifikatsioonivõistlus

teatava piirnormiga eelvõistlus edasipääsuks põhivõistlustele

võistlus edasipääsuks mingitele põhivõistlustele (EKSS)


kvalifitseerima

teatavaid omadusi, tunnuseid määrama või (sobivaks, mittesobivaks) hindama, nende alusel midagi määratlema või liigitama

teat. tunnuste, omaduste alusel liigitama v. millekski hindama


kvalitatiivne

sisuliste, olemuslike omadustega, millegi headusega, väärtusega vms mittemõõdetava omadusega seostuv


kvalitee

(males:) vanker vastukaaluks vastasmängija odale või ratsule


kvaliteet

omadused, mis näitavad millegi headust või halbust, kõrget või madalat väärtust, lähtudes millegi otstarbest

omadused, mis näitavad, kui hea või halb miski on

toote, töö jne. omaduste kogusumma, mis näitab otstarbele vastavuse suhtmäära


kvaliteetne

mingite omaduste poolest väga hea, kõrgelt hinnatud (lähtudes millegi otstarbest)


kvaliteetvein

teatud viinamarjasortidest, pika laagerdumisajaga ning kindlate valmistamisnõuete järgi tehtud vein


kvantfüüsika

füüsika haru, mis hõlmab aatomisiseste osakeste käitumist ja kiirgust ning põhineb ideel, et energia esineb eraldatavate jagamatute suuruste ehk kvantidena


kvantitatiivne

mõõdetava näitajaga iseloomustatav, hrl hulga ja suurusega seostuv


kvantiteeriv

(värssidega seoses:) silpide või häälikute ajaliste pikkuste (ja rõhu) vaheldumisel põhinev


kvantiteet

millegi mõõdetavad omadused, hrl kogus, hulk või suurus (hrl vastanduses kvaliteedile)

hääliku v. silbi suhteline kestus (EKSS)


kvantkell

täpne ajamõõtmisseade, mille töötamine põhineb aatomites toimuvatel võnkumistel


kvantteooria

Füüsika haru, mille järgi on elementaar- või kvaasiosakesed väljas kindla laengu, energia, impulsi, spinni jm omaduste kandjaiks


kvantum

teatav hulk mingit ainet, materjali vm asja


kvartal

üks neljast kolme kuu pikkusest perioodist aastas, veerand aastat

veerand aastat (algusega 1. jaanuar, 1. aprill, 1. juuli või 1. oktoober)

metsaosa, mida piiravad täisnurkselt ristuvad sihid (EKSS)


kvartsliiv

peamiselt kvartsi teradest koosnev liiv, mida kasutatakse nt klaasitööstuses, ehitusmaterjalide valmistamiseks


kvaternaar

geoloogiline ajastu, uusaegkonna noorim, praegugi jätkuv osa, mille kestel kujunesid ladestu kivimid

uusaegkonna noorim, praegugi jätkuv ajastu ning ladestu (EKSS)


kviitung

kirjalik tõend raha, vara, dokumentide vm vastuvõtmise kohta

allkirjaga kirjalik tõend (hrl. vastaval formularil) raha, aineliste väärtuste, dokumentide jms. andmise ja saamise kohta


kvintakord

kolmest (tertsidena asetatud) helist koosnev akord, mille äärmised helid moodustavad kvindi


kvintessents

kõige olulisem osa, millegi peamine tuum


K-vitamiin

toidust (nt rohelistest taimeosadest ja õlidest) saadav või sünteetiline aine, mis reguleerib vere hüübimist


kviteerima

millelegi mingil viisil reageerima, midagi sel moel vastu võtma

millegi vastuvõtmist kviitungi andmisega (v. allkirjaga) tõendama (EKSS)


kvoodimaa

Liivimaa kubermangus 1849. aasta talurahvaseadusega talumaast mõisnike käsutusse eraldatud osa

Liivimaa kubermangus 1849.a. talurahvaseadusega talumaast mõisnike käsutusse eraldatud osa (EKSS)


kvoot

tervikust (hrl millegi kogusest) mingiks sihipäraseks otstarbeks (teatavaks ajaks) määratud osa, millegi jaoks kehtestatud piirmäär

kauba sisse- või väljaveo koguseline või väärtuseline piirang või lubatud tootmismaht


kvotatiiv

(grammatikas:) kõneviis, mis väljendab väljendab kaudset, kelleltki kolmandalt kuuldud väidet (nt <eki-foreign>ta olevat surnud</eki-foreign>)


kväär

inimene, kelle seksuaalne või sooidentiteet ei vasta heteronormatiivsuse ootustele või ei allu binaarsele soojaotusele (inimkonna liigitusele naisteks ja meesteks)


kW

vahelduvvoolu (aktiiv)võimsuse mõõtühik, 1000 vatti


kWh

mittesüsteemne energia ja töö mõõtühik (1 kilovatt 1 tunni jooksul)


kõbi

vana inimene (sagedamini mees)
vana inimene


kõbima

kohendama, vähekese parandama, korda seadma


kõblas

varrest ja selle külge nurga all kinnitatud (raud)terast koosnev maaharimisriist pinnase kobestamiseks, umbrohu hävitamiseks vms töödeks

varrest ja selle külge nurga all kinnitatud (raud)terast koosnev maaharimisriist pinnase kobestamiseks, umbrohu hävitamiseks vms. töödeks


kõbus

hea tervise juures, kräbe (olgugi hrl vana)

(hrl vanainimese kohta) hea tervise juures olev


kõdistama

naha kerge puudutamise või silitamisega närviärritust tekitama


kõdisti

naise välissuguelund häbemepilu eesosas, mis koosneb kahest korgaskehast


kõditama

teravalt, meeldivalt erutama, kerget närvipinget tekitama

kergelt erutama (hrl. meeldivalt, ka pisut pikantselt), ülekantud tähenduses kõdi tekitama


kõduma

kõduks muutuma, lihtsamateks ühenditeks või aineteks muunduma


kõdunema

kõduks muutuma, veidi mädanema, pudedaks muutuma


kõdutaim

lagunenud, surnud aines (nt roiskunud veekogus, kõdupuidus) elav ning sellest toituv taim


kõhe

(tunde kohta:) (kerge) kartuse tõttu ebamugav


kõhetu

kõhnavõitu, kokku kuivanud moega
kõhn; otsekui kokku kuivanud


kõhin

inimesest lähtuv vaikne kõlatu heli, eriti naer või jutusumin


kõhklema

kahevahel olema, mitme otsustuse vahel kõikuma, mitte teadma, kuidas toimida või mida teha


kõhklus

otsustamisvõimetu nõutus, suutmatus valida


kõhn

(elusolendite kohta:) õhukese nahaaluse rasvkoega, vähese lihaga luudel

inimese või looma kohta: selline, kellel on väikeste ümbermõõtudega keha ja kes kaalub vähe


kõhr

(organismi kehas:) toesena talitlev kõrhkoest elund, mis on ühtaegu kõva ja elastne

toesena talitlev kõhrkoest elund (v. selle osa).


kõht

rindkere ja vaagna vahel asetsev seedeelundeid sisaldav kehaosa

kehaosa, kuhu läheb toit pärast söömist ja mis asub rinna all

rindkere ja vaagna vahel asetsev (loomadel alumine) kehaosa


kõhtjalgsed

meres, magevees ja maismaal elavate (lubikojaga) limuste klass


kõhualune

looma, linnu või kala kõhupoolne külg, kõhupiirkond


kõhugaas

seedimisel tekkivad gaasilised eritised maos ja sooltes


kõhuhingamine

sügav hingamine, mille puhul kasutatakse vahelihast ja kõhulihaseid ning kus õhuga täituvad kopsude alumised ja keskmised osad


kõhukoobas

vahelihase, vaagnapõhja ja kõhuseintega piiratud kehaõõs


kõhulahtisti

aine või ravim, mis kõhukinnisuse korral soodustab soolte tühjendamist


kõhulahtisus

haiguslik seisund, mida iseloomustab sage vedela rooja eritamine


kõhuli

pikali, lamaskil(e), nii et kõhupool satub allapoole või on allpool  (EKSS)


kõhunääre

kõhuõõnes mao taga paiknev elund, mis seedenäärmena eritab seedenõret ja sisenõrenäärmena toodab hormoone (nt insuliini)


kõhunäärmepõletik

kõhunäärme kudede põletikuline kahjustus


kõhupuhitus

gaaside rohkus sooltes, sellest tingitud vaevused


kõhurasv

kõhupiirkonda kogunenud rasv (peamiselt siseelundite vahel ja sees)


kõhutama

pikaliasendis kõhuli olema või lohakalt, lõdvalt kuskil lebama


kõhutants

idamaine naistetants kõhu ja puusade hööritamisega


kõhutunne

(ette)aimav vaistlik tunne, intuitiivne teadmine


kõhutäis

kõhtu täitev, küllalt suur kogus (söödavat, joodavat)


kõhutüüfus

bakteri <eki-foreign>Salmonella typhi</eki-foreign> tekitatud äge soolenakkus, eluohtlik üldhaigus


kõhuvesitõbi

vedeliku kogunemine kõhuõõnde (inimesel või loomal)


kõhuõõs

vahelihase, vaagnapõhja ja kõhuseintega piiratud kehaõõs (EKSS)


kõhvima

tubaka vm mõnuaine põletamisel tekkivat suitsu sisse hingama ja seejärel välja puhuma

sigareti suitsu suu kaudu sisse hingama ja välja puhuma


kõhvitsema

sõrmedega, nokaga vm tasakesti, vähehaaval tegutsema (nt sügades)


kõigekõrgem

kõrgeim üleloomulik olend või jõud, maailma looja ning valitseja


kõigekülgne

mis tahes, kõikvõimalikke (eri) liiki asju hõlmav


kõigele vaatamata

ikkagi, siiski, sellegipoolest
igal juhul


kõige otsemas mõttes

(kinnitab, et miski on täpselt nii, nagu öeldakse)


kõigepealt

kõige esimese tegevuse või asjana, alguses

tähtsuse või olulisuse järgi reastades esimesena


kõigest

osutab, et midagi on vähem kui vaja või eeldatud


kõigest hingest

kogu oma olemusega, jäägitult, täielikult


kõigesööja

loom, kes tarvitab nii taimset kui loomset toitu

loom, kes sööb mitmesugust (nii taimset kui ka loomset) toitu


kõigeteadja

(enda arvates) väga tark, kõike teadev inimene


kõige täiega

täielikult, täies ulatuses, koos kõigega


kõigeväeline

kõike väge omav (hrl üks jumala atribuutidest)


kõigiti

igas suhtes, igas mõttes, igal moel
igas suhtes, igas mõttes