õnnetus

ootamatu ja ettekavatsemata halb sündmus, kus keegi või miski saab viga või muud märkimisväärset kahju

ootamatu sündmus, kus keegi või miski saab viga


õnnetuseks

märgib kahetsevat suhtumist, kahjutunnet mingi soovimatu, ebameeldiva, paratamatu asjaolu puhul

kasuta siis, kui tahad osutada, et sul on kahju, kurb meel millegi pärast

kõneleja kahetsevat suhtumist, kahjutunnet märkiv sõna mingi mittesoovitud, ebameeldiva asjaolu puhul. (EKSS)


õnnetusjuht

piiritletud, eraldi vaadeldav ootamatu ja ettekavatsemata sündmus, mis toob kaasa mingi kahju (nt politseiuurimises, kindlustuses)


õnnetuskoht

koht, kus on toimunud liiklusavarii vm õnnetus


õnne valama

(uusaastaöö kombena:) vedelaks kuumutatud tina külma vette valama ja vees hangunud kamaka kuju või selle varju järgi valajale uue aasta sündmusi ennustama


õnnis

(ristiusus:) selline, kellele usu kaudu saab osaks Jumala arm, igavene elu, see, kes on õnnistatud

selline, kes saavutab v. on saavutanud õndsuse, igavese elu


Õnnistegija

Jeesus Kristus kui õnnistuse ja õndsuse tooja ning inimeste lunastaja pattudest


õnnitlema

kellelegi õnne soovima, nt tähtpäeva, eduka soorituse vm erilise sündmuse puhul

kellelegi õnne soovima, näiteks sünnipäeva, pulmade, lapse sünni puhul


õnnitlus

õnne ja edu sooviv pöördumine sünnipäeva vm erilise tähtpäeva puhul


õnnitluskaart

post- või e-kaart õnnitluste edastamiseks


õp

eriharidusega inimene, kes õpetab lapsi koolis


õpe

süsteemne (eriti koolis toimuv) õpetamine, õpetus


õpetajaskond

õpetajad (kogumina või kollektiivina)
(kogumi v kollektiivina) õpetajad


õpetama

teatavateks omadusteks, võimeteks vm. harjumusi kasvatama


õpetlane

kõrgesti haritud, erudeeritud inimene (nt teadlane, filosoof)


õpetlik

õpetava mõjuga, teadmisi või elutarkust andev

õpetav(a mõjuga), teadmisi v. elutarkust andev


õpetus

süsteemne (eriti koolis toimuv) õpetamine, õpe

õpetamine, teadmiste andmine (eriti koolis)


õpetussõna

õpetliku, manitseva või elutarga sisuga ütlus, kõnekäänd vms


õpiabi

õppetööga toimetulekut toetav õpe (nt õpiraskustega õpilastele tavakoolis)


õpiedukus

õppimises edasijõudmine, õppimise tulemuslikkus


õpiedutus

mahajäämus õpitulemustes, toimetulematus õpingutes


õpik

õppeaine või -kursuse kokkuvõtlikku sisu esitav trükitud (või elektrooniline) õppevahend


õpikoda

lühiajaline õppevorm, kus asjatundja juhendab kokku tulnud huvilisi või sama eriala inimesi


õpikoormus

õppija koormus, õpitava materjali maht
õppija koormus (EKSS)


õpilane

koolis õppiv laps või (noor) inimene
mujal õpetajalt õpetust saav isik
laps või noor inimene, kes õpib koolis
inimene, kes on mingi õppeasutuse liige


õpilasajakiri

koolis väljaantav õpilaste kirjatöid sisaldav ajakiri


õpilasakadeemia

kõrgkooli juures tegutsev allüksus teadusest huvitatud õpilastele


õpilasalmanahh

kooliõpilaste hrl loomingulisi kirjatöid sisaldav almanahh


õpilasesindus

kooli õpilaskonna esinduskogu (õpilasomavalitsuse teostamiseks)


õpilasmalev

koolinoorte suvine töölaager vms organiseeritud töötamise vorm


õpilaspilet

mingi kooli õpilaseks olemist tõendav dokument

dokument, mis näitab, et oled mingi kooli õpilane


õpilaspäevik

lahterdatud lehtedega kaustik, kuhu õpilane märgib nädalate kaupa tunniplaani ja kodused ülesanded, õpetaja aga hinded ja märkused (EKSS)


õpingud

koolis õppimine, hariduse omandamine, kooliskäimine


õpipoiss

(endisajal:) meistri juures ametit õppiv algaja käsitööline


õpiring

kogunemine, huviliste ühendus millegi õppimiseks (nt vabaharidustegevuses)


õpitu

see, mida varem õpiti
omandatud teadmised


õpitulemus

õppimisega omandatud teadmised, oskused ja väärtushinnangud, mida hrl mõõdetakse hindamisega

oodatav tulemus, pärast koolituse/aine läbimist


õpivõimalus

võimalus kuskil õppida, teadmisi omandada


õppeaasta

ajavahemik, mil õppeasutuses toimub õppetöö

aeg aastast, mil koolis või ülikoolis toimub õppetöö


õppeaine

õppeasutuses õpetatav teadus-, tehnika-, kunsti- vm ala

midagi, mida sa koolis või kõrgkoolis õpid, näiteks matemaatika, ajalugu või bioloogia

koolis ühe kursuse piires õpetatav ainevaldkond


õppealajuhataja

õppetöö eest vastutav direktori asetäitja koolis

direktori asetäitja õppe- ja kasvatustöö alal (EKSS)


õppeasutus

õpetamisega, hariduse andmisega tegelev asutus


õppeedukus

õppimises edasijõudmine, õppimise tulemuslikkus


õppehoone

hoone, milles toimub õppetöö
hoone, milles toimub õppetöö (EKSS)


õppejõud

kõrgkoolis õpetav isik (nt lektor, dotsent)

inimene, kelle töö on õpetada kõrgkoolis


õppekabinet

spetsiaalse sisseseadega ruum mingi õppeaine õpetamiseks (hrl koolis)


õppekava

õppe ja kasvatuse alusdokument, mis määrab õppe- ja kasvatuseesmärgid, õppe sisu ja mahu, metoodika põhimõtted ning hindamise alused, nõuded õppekeskkonnale vms

hariduse andmise põhieeskiri, mis hõlmab õppe-eesmärke, õppeainete mahu ning sisu üldise kirjelduse (EKSS)


õppekursus

õppekavaga määratud õppeaine või selle tervikosa


õppemaks

tasu, mida peab maksma mingis koolis õppimise eest


õppematerjal

õppetöös kasutatav materjal (nt õpikud, tekstid, ülesanded)


õppemeetod

õppeaine edasiandmise ja õppimise korraldamise viis, teatav metoodika, tehnika või võte


õppemetskond

metskond, kus korraldatakse mitmesuguseid uuringuid ja katseid ning tehakse metsanduslikku õppetööd


õppemoodul

õppekava sisulise liigendamise üksus, mis koondab õppeained või teemad eesmärgistatud kogumiks


õppeotstarbeks

õpetamise või õppimise eesmärgil, selle tarbeks


õppeplaan

dokument, mis määrab õppeasutuses õpetatavad ained ning tundide arvu ja jaotuse aineti ja klassiti


õppeplats

väljak praktiliste oskuste harjutamiseks mingil alal


õppepoolaasta

pool õppeaastat kõrgkoolis või keskeriõppeasutuses


õppeprotsess

õpetamise käik
õpetuse ja õppimise käik
õpetuse (ja õppimise) käik (EKSS)


õppepäev

lühiajaline (hrl ühepäevane) kursus, täiendusõpe vms koolitus


õpperaamat

õppeaine või -kursuse kokkuvõtlikku sisu esitav trükitud (või elektrooniline) õppevahend


õppereis

õppeotstarbeline reis
õppeotstarbeline reis (EKSS)


õppestuudio

praktilise õppekavaga kool või kursused kunstnike, näitlejate vms ettevalmistamiseks


õppetoetus

õpinguteks antav rahaline toetus (nt üliõpilastele ja kutsehariduse omandajatele)


õppetund

hrl 45-minutiline ajavahemik, kus õpilased õpivad õpetaja juhtimisel, õppetöö põhivorme

aeg (tavaliselt 45 minutit), mil õpilased koos õpetajaga midagi õpivad


õppetöö

õppeasutuses toimuv õpetamine ja õppimine

õpetamine ja õppimine selleks ettenähtud asutuses


õppetükk

see, mis koolis koduseks ülesandeks antakse


õppevaheaeg

pikem vahe õppetöös, periood, mil õppuritele ei toimu regulaarset õpet


õppevara

õppetöös kasutatav materjal (nt õpikud, tekstid, ülesanded)


õppijakeel

võõrkeeleõppes õpitava keele kuju, mille loovad keeleõppijad vaheastmena oma emakeele ja õpitava keele vahel


õppima

harjutades ja korrates teadmisi, oskusi, vilumusi omandama (koolis, kellegi juhendamisel, iseseisvalt)


õppimine

teadmiste, oskuste, vilumuste, väärtuste, hoiakute omandamine

tunnetusprotsess, mille käigus omandatakse teadmisi v. oskusi


õppimisvõimalus

võimalus kuskil õppida, teadmisi omandada


õppur

mingis õppeasutuses, kursustel vms õppija


õppus

lühiajaline praktiline õpe (mingi tegevuse harjutamiseks, hrl väljaõppe osana)

lühike praktiline õpe, tavaliselt väljaõppe osana

väli(välja)õppe põhiline ja kõige tõhusam vorm


õppust võtma

mingile õpetusele alluma või millestki, nt kogemusest, õppima

mingist kogemusest õppima, järeldust tegema


õrn

soojust, hellust, hoolivust ja armastust ilmutav (sageli lähedussuhete kohta)

kergesti murduv, katkev v. purunev, millelegi vähe vastupidav, midagi halvasti taluv


õrnahingeline

tundlik, tundeline, kergesti haavatav, ettevaatlikku lähenemist nõudev


õrnake

väga õrn, hrl kergesti purunev, psüühiliselt habras vms


õrnalt

ettevaatlikult, mitte jõudu rakendades ega järskude, tugevate liigutustega, nii, et ei tekiks kahjustust


õrnas eas

nooruses kui tundlikus ja vastuvõtlikus eas


õrnatoimeline

selline, mis ei mõju ärritavalt, õrna, leebe toimega


õrnsoolane

vähese soolaga maitsestatud, kergelt soolatud


õrnus

soe, südamlik, hoolivust ja armastust väljendav tunne

selliste tunnete avaldus (eriti lähedussuhetes)


õrnutsema

hrl armuelulisi õrnusi jagama (nt silitades, kallistades, suudeldes, sõnadega)


õrritama

kedagi narritades ärritama, ägedat reageeringut tahtlikult esile kutsuma


õu

tara, müüri või hoonetega ümbritsetud ala

ala väljaspool hoonet, mis on piiratud näiteks teiste hoonete, müüri või aiaga


õud

väga suur hirmutunne, erutusseisund, mida põhjustab mingi hirmus nähtus, olend vm


õudkallis

väga palju raha maksev, äärmiselt kallis


õudne

(nt ilma kohta) äärmiselt ebameeldiv taluda


õudukas

õudusfilm või õuduslugu
miski väga hirmus, õudu tekitav


õudusfilm

film, mille eesmärk on kutsuda vaatajas esile õudustunnet, hirmu vms tundeid


õudusjudin

hirmu- ja õudustunne, sellega seotud värin kehas


õudusjutt

õudustunnet esile kutsuv jutt (ka kirjanduspalana)


õuduslugu

õudustunnet esile kutsuv lugu (ka kirjanduspalana)


õudusromaan

romaan, mille eesmärk on kutsuda lugejas esile õudustunnet


õudusžanr

ulme liik või vastav teos, mille eesmärk on kutsuda lugejas või vaatajas esile õudustunnet


õudustunne

erutusseisund, mida põhjustab mingi jube, hirmus nähtus v. olend (EKSS)


õudustäratav

õudustunnet esile kutsuv, õudust tekitav


õuearst

õukonna juures töötav, õukonda raviv arst


õuekohvik

hoovis peetav ajutine kohvik
vabaõhukohvik


õueköök

elumajast eraldi asuv hrl lahtise koldega väike ehitis soojal ajal söögi valmistamiseks (vana aja taluehitisena või uue aja maakodus)


õuelaulik

õukonna teenistuses olev luuletaja (EKSS)


õuemaja

hrl teise majaga ühel krundil asuv väiksem maja, mis paikneb hoovis


õuemuusik

õukonna juures töötav muusik (helilooja, interpreet)


õuesõpe

õpe väljaspool kooliruume, hrl looduskeskkonnas


õueteater

õukonna juures tegutsenud teater
õukonna juures tegutsev teater


õuhka

joovastava joogina, ravimina kasutatava eetri ja piirituse segu


õukond

valitseva monarhi või suurfeodaali ameti- ja aukandjaist ning teenijaskonnast koosnev kaaskond


õun

õhukese kesta ja mahlaka viljalihaga hrl kerajas õunapuu vili

kõva ümmargune puuvili, mis on harilikult pealt roheline või punane ja seest valge

punane, kollane v. roheline õunapuu vili


õunakoi

pisiliblikas, kelle röövik kahjustab õunu ja pihlakamarju

pisiliblikas, kelle röövik kahjustab õunu (Argyresthia conjugella) (EKSS)


õunapuu

valgete või roosade õite ja ümarate mahlaste viljadega puu


õunasüda

õuna keskmine, seemnetega osa (nt õunast söömisel järelejäänuna)


õunaviin

õuntest saadav kange alkohoolne jook, nt kalvados


õõnes

seest tühi; selliseks kulunud v. uuristatud


õõneselund

seest õõnes elund (nt magu, emakas)
seest õõnes elund (näit. magu, emakas)


õõnesnõel

seest õõnes nõel (nt süstlal, punkteerimisel)


õõnessond

torukujuline arstiriist, mille abil viiakse vedelikke kehaõõnde sisse või sealt välja


õõnestama

(varjatud) vastutegevusega või oma mõjuga midagi nõrgestama või kahjustama

(varjatud) vastutegevusega v. oma mõjuga midagi kahjustama (EKSS)


õõskirves

muinasaja kirves, mille vars kinnitati tera küljes oleva õõnsuse abil


õõts

(rütmiliselt, vetruvalt) üles-alla või edasi-tagasi liikumine


õõtsik

pehme õõtsuv pinnasekiht soos või järve ääres

pehme õõtsuv koht soos v. järve ääres; õõtsuv kamar kinnikasvavate v. kinnikasvanud veekogude pinnal


õõtsuma

(rütmiliselt, vetruvalt) üles-alla või edasi-tagasi liikuma

rütmiliselt edasi-tagasi v. üles-alla liikuma


õõtsutama

(rütmiliselt, vetruvalt) edasi-tagasi või üles-alla liigutama, õõtsuma panema


äbar

(kasvamiselt, arengult) kehv, vilets, armetu


ägama

füüsilise vaeva, kannatuse tõttu vaevaliselt häälitsema või oigama

sotsiaalse rõhumise vm surve all vaevlema (EKSS)


äge

(vaidluse, arutelu vm suhtlusega ühenduses:) tugevaid tundeid esile kutsuv, viha vm ärritunud olekut väljendav

tugevate tunnetega (eriti vihaga) suhtuv


ägedakujuline

(haiguse kohta:) äkiliselt, tormiliselt kulgev


ägedaloomuline

(inimese kohta:) äkilise, keevalise iseloomuga


ägenema

(haiguse kohta:) mõjult, ulatuselt ägedamaks minema, tugevamaks muutuma


ägestuma

äkiliselt ja tugevalt reageerima, ärritunuks, vihaseks muutuma


ägin

vaikne, nagu pigistatult või sunnitult kostev häälitsemine

vaikne hädine v. ebamäärane kägisev häälitsemine.


äh

väljendab ja rõhutab halvakspanu, kurtmist, ükskõiksust, rahulolu vms


ähkima

hrl kestva pingutuse tagajärjel kuuldavalt hingeldama


ähm

sellest tingitud segadus, nõutus, kiirustus vms


ähmane

halvasti läbipaistev või ebaselgelt nähtav, ilma kindlate piirjoonteta


ähmastama

midagi ähmaseks, ebaselgeks, ebamääraseks tegema

ähmaseks (segaseks, ebaselgeks) muutma (ajama)


ähmastuma

ähmaseks, ebaselgeks, ebamääraseks minema


ähvardama

kellelegi või millelegi ohuks olema, andma põhjust kartuseks, et võib juhtuda midagi halba

olema ohuks kellelegi v. millelegi, andma põhjust kartuseks, et võib juhtuda midagi halba; kedagi v. midagi ohtu panema (EKSS)


ähvardav

halba, paha ennustav, mitte midagi head tõotav


ähvardus

sõnadega, žestidega, tegevusega väljendatud kavatsus kellelegi halba teha, kasutada vägivalda, põhjustada kahju või ebameeldivusi

lubadus, et teed kellelegi midagi halba, kui ta ei tee, mida sa tahad

avaldus, milles näidatakse kavatsust kahju teha


äiakas

võsu tipus asetsevate suurte punakate õitega umbrohutaim


äiatar

vastakuti asetsevate hallikasroheliste lehtedega ja pikaraoliste lillakate õienuttidega rohttaim (Knautia) (EKSS)


äie

kerge tõmbega saadud õhuke kiht (nt preparaadi, kultuuri valmistamiseks, mikrobioloogilise uuringu materjalina)


äike

rünksajupilvedes tekkiv välgu ja sellega kaasneva müristamisena avalduv atmosfäärinähtus, hrl koos hoovihma ja tuuleiilidega

nähtus taevas, kui müristab ja lööb välku

tugev elektrostaatiline laeng äikesetormi ajal


äikeseline

selline, kus on palju äikest, (rohke) äikesega


äikesemürin

välguga kaasnev tugev tume heli, müristamine


äikesepilv

elektrilaengut kandev tume pilv, millega kaasneb äike


äiu-ää

äiutussõna lapse magama uinutamisel, unelaulu laulmisel


äkitselt

üllatuslikult (kiiresti, sel samal hetkel), ette nägematult, ette teatamata vms

(kiiresti ja) nii et ei osanud ette näha


äkkost

kavatsemata, hetkeajel tehtud otsusel põhinev ost

hetkelise emotsiooni tagajärjel ettekavatsematu ost


äkkrünnak

(sõjas, lahingus:) rünnak, mis toimub kiirelt ja ootamatult, üllatusena, ilma eelneva hoiatuseta

ootamatu, varitsusest korraldatud rünnak


ämber

sangaga nõu vedelike vm ainete kandmiseks või ammutamiseks

anum, milles saab kanda vedelikku, liiva või muud


ämblik

kaheksa jalaga lülijalgne, kaheosalise kehaga selgrootu loom, kes saaki püüab valdavalt võrgunäärmete eritisest tehtud püünise, ämblikuvõrgu abil

väike kaheksa jalaga loom, kes püüab ja sööb putukaid

ämblikuliste seltsi kuuluv lülijalgne, valdavalt võrgu abil saaki püüdev röövloom (EKSS)


ämbrisalat

sügisel eri köögiviljadest (nt sibul, porgand, kapsas, kurk) ämbris vm suures nõus kokku segatud klassikaline hoidis, mida kasutatakse salatina lihatoitude juurde


ämbritäis

ämbrit täitev kogus (nt vett, toidu- vm ainet)


ämmaeit

endisajal sünnitust vastu võtnud vanem naine


ämmakeel

lapikute lülide ja tugevate asteldega kaktus, mille söödav vili meenutab viigimarja


äng

psüühiline surve, hingeline ahistus, rusuv tunne


änglema

vaeva nägema, kõigest jõust tööd tegema, millegi nimel (väsimatult) pingutama


änn

tundra ja arktiliste saarte kajakasuurune konksja noka ja valdavalt tumepruuni sulestikuga röövlind (Stercorarius v. Catharacta)


äpard

inimene, kelle käes kõik äpardub, saamatu inimene


äpardama

(toimingu, ettevõtmise vms kohta:) mittetulemuslikuks osutuma, minema nii, nagu polnud plaanitud

kui miski <eki-highlight>ebaõnnestub</eki-highlight>, siis see läheb halvasti, mitte nii, nagu sa lootsid või plaanisid


äpardus

(juhuslik, väike) ebaõnnestumine, nurjaminek


äpp

terviklik tarkvaraprogramm, mille abil nutiseadmes (nt telefonis, tahvelarvutis, nutikellas) saab traadita sidevõrgus täita kindlat ülesannet (nt mõõta pulssi, kuulata muusikat, õppida keelt, osta-müüa kaupu)


ära

mujal, eemal, mitte siin
mujale, eemale, minema
mujal, mitte siin
mujale, eemale


ära ajama

energilise tegevusega kuskilt välja ajama, välja paiskama vms.


äraandlik

reeturina käituv, reeturile omane või iseloomulik


ära andma

oma valdusest, käest teisele, teise kasutusse andma (ajutiselt või lõplikult)


ära arvama

millelegi mõttes lahendust leidma, milleski (oletamisi) selgusele jõudma

oletades (näiteks mõistatusele) õiget vastust leidma


äraarvamatu

selline, mida on raske või võimatu ära arvata või ette näha

selline, mida on raske või võimatu ette näha


ära broneerima

(kohta, ruumi, pileteid vm) ette tellima või kinni panema, millegi saamist tagama

midagi enda jaoks kinni panema, näiteks tuba hotellis, kohti või ruumi restoranis


ära eksima

õigelt teelt või liikumissuunalt kogemata kõrvale kalduma, teed kaotama


ära elama

millegi toel igapäevaeluga (rahaliselt) toime tulema, ülalpidamist saama

nii elama, et sissetulekust piisab kõige olulisemate asjade (toidu, üüri, maksude) jaoks

(eluprotsessi teat. osa läbitegemist rõhutavalt:) (EKSS)


ära elatama

kellegi eest majanduslikult hoolt kandma, kedagi ülal pidama


ära fikseerima

(ametlikult) registreerima, (dokumendina) kirja panema


ära harjuma

kellegagi või millegagi lõplikult kodunema, kuskil lõplikult kohanema


ära hingama

(lahtiselt, õhu käes) seistes värskust ja toimet kaotama (hrl toiduainete kohta)


ära hirmutama

kedagi lõplikult, täiesti kartma panema, millestki eemale peletama


ära hoidma

vältima, mitte toimuda või esineda laskma


ära hävitama

midagi või kedagi olematuks tegema, millelegi või kellelegi lõppu peale tegema

tegema nii, et midagi või kedagi enam ei ole


ära jagama

kõik asjad, ülesanded vms mitmetele või paljudele (võrdselt, osade kaupa) andma


ära jahtuma

teatava (vajaliku) temperatuurini soojust kaotama, jahedamaks, külmemaks muutuma


ära jooksma

põgenema, omavoliliselt kiiruga lahkuma
põgenema, ära jooksma, lahkuma, kaduma.


ära jooma

teatud kogust jooki tervenisti ära tarvitama, lõpuni jooma


ära jätma

kui miski <eki-highlight>jäetakse ära</eki-highlight>, siis tehakse nii, et see ei toimu


ärajäämanäht

sõltlasel pärast alkoholi vm mõnuaine (ka mõne ravimi) toime lakkamist tekkiv tervisehäire (nt peavalu, iiveldus, lihasvärinad)


ära kaduma

olemas olemast lakkama, jõudma seisu, et midagi enam pole


ära kargama

(riigist, vangistusest, kinnipidamisasutusest vm) põgenema


ära keelama

ametlikult, seadusega mitte lubama, keelu alla panema


ära keerama

mingist suunast, teelt, asendist kõrvale pöörama


ärakiri

dokumendilt vm kirjutiselt muudatusteta mahakirjutatud tekst


ära klaarima

probleeme, suhteid vms lõplikult, selgelt lahendama


ära kohkuma

millestki kartuse tõttu loobuma, midagi mitte teha söandama


ära koristama

mingit kohta prahist, mustusest vm üleliigsest puhastama, seda sel viisil korda tegema


ära kukkuma

olematuks muutuma, ära kaduma
kõrvale, ära jääma


ära kuluma

vaja, tarvis olema või minema
kasuks tulema
vaja olema


ära kurnama

lõplikult kelleltki või milleltki (elu)jõudu, toimimisvõimet ära võtma


ära kutsuma

endi poolt valitud isikult tema volitusi ära võtma


ära kõrbema

kuumuse mõjul kõlbmatuks, kasutamatuks kõrbema


ära kägistama

kõri kinni pigistades tapma
kedagi kaela peale surudes tapma


ära külmama

(<eki-foreign>ära</eki-foreign> toob esile, et külmumisprotsess jõuab lõpule, tulemuseni:) külma läbi elutuks muutuma, jäätuma vm


ära lagunema

katki, tükkideks minema, lagunenud seisu jõudma, terviklikkust kaotama, toimimast lakkama


ära lahendama

sobiva tulemuseni, lahenduseni, vastuseni vms jõudma, millegi lahendamisega toime tulema


ära lammutama

midagi täielikult maha lõhkuma, ära likvideerima


ära langema

viletsamaks, kehvemaks muutuma, normaalset olekut kaotama, ära vajuma


äralend

lend kuskilt ära, mujale (hrl rändlindude või õhusõidukiga lendaja kohta)


ära leppima

riidu, tülitsemist, vaenujalal olemist lõpetama

kellegagi tüli lõpetama või üksteise vastu enam mitte viha tundma


ära lõhkuma

(<eki-foreign>ära</eki-foreign> toob esile, et tegevus on tulemuslik:) midagi katki tegema, millegi katkiminekut põhjustama

(hrl küttepuude kohta:) täielikult, kogu mahus lõhkuma


ära lõppema

kestuselt või ulatuselt lõpuni jõudma
ära tarvitatuks, ära kulutatuks saama


ära lämmatama

lämmatades, hingamist takistades surmama


ära maksma

mingit rahasummat lõpuni, täielikult maksma


ära minema

mingist kohast, kellegi juurest lahkuma
kuskilt lahkuma


ära minestama

äkitselt lühikeseks ajaks teadvust kaotama, minestusse langema


ära murdma

küljest, lahti või muul moel täielikult, kogu ulatuses murdma


ära muutma

(<eki-foreign>ära</eki-foreign> rõhutab tegevuse tulemuslikkust:) teistsuguseks või teiseks tegema


ära mõistatama

mõttes lahendust otsides selgusele jõudma, mõistatades vastuse leidma


ära mõõtma

mõõtmisega suurust, pikkust, mahtu vm kindlaks määrama


ära määrama

määratlema, kindlaks määrama, paika panema


ära määrima

midagi mustaks tegema, nii et see pole enam puhas


ära müüma

edukalt müüma, müügitegevust lõpuni viima


ära napsama

(kellegi eest) ära võtma, endale võtma või saama


ärandama

võõrast sõidukit omavoliliselt, ilma omaniku loata ja teadmata võtma, hrl et ajutiselt kasutada ja siis kuhugi maha jätta

kellegi autot vm. transpordivahendit omavoliliselt ära viima


ära niitma

tulemuslikult, lõpuni, täielikult niitma


ära nimetama

(möödaminnes) mainima
tunnustavalt esile tõstma


ära nullima

(vastutegevuse või -mõjuga) olematuks, tühjaks, kasutuks tegema


ära näitama

midagi ära märkima, kirjeldama või selgeks tegema


ära närbuma

(taimede kohta:) longu vajuma ja ära kuivama


ära närima

lõpuni, täielikult (paljaks, katki vms) närima


äraolev

selline, mis väljendab mõtete mujalolekut


äraostetav

selline, keda on võimalik altkäemaksuga ära osta, kes materiaalsetel kaalutlustel loobub oma põhimõtetest vms


ära ostma

ostmist sooritama, ostu või oste ära tegema


äraostmatu

selline, keda pole võimalik altkäemaksuga ära osta, kes ei reeda materiaalsetel kaalutlustel oma põhimõtteid vms


ära pakkima

kinkimiseks, kaasavõtmiseks, säilitamiseks vm valmis pakkima


ära peitma

sellisesse kohta ära panema või ära toimetama, kust teistele näha pole või kust teised ei leia


ära petma

tulemuslikult eksiteele, eksiarvamusele viima, ekslikku muljet tekitama (nt kavaldades, valetades, teistsugust muljet jättes)


ära pidama

mingit tegevust sooritama või sündmust läbi viima, midagi ära, teoks tegema


ära proovima

midagi (esimest korda) tegema, et saada teatud kogemust, näha, kuidas asi õnnestub vms

midagi uut kasutama või maitsma, kontrollimaks selle headust, sobivust vm


äraproovitud

selline, mida on varem kasutatud, mille toimimine on järele kontrollitud


ära puhastama

korda tegema, miskit määrdunut lõplikult eemaldama


ära põgenema

kiiresti (ja salaja) ohu, riski, ebameeldivuse vms eest ära minema


ära põlema

lõpuni põlema
tulekahjus hävima, maha põlema
täielikult, lõpuni põlema


ära põletama

tulega täielikult hävitama, tules ära põleda laskma


ära põlgama

midagi tagasi lükkama, millestki keelduma, ära ütlema


ära päästma

hädaohust, ohtlikust olukorrast või ebasoodsast, täbarast olukorrast välja aitama

ohtlikust või halvast olukorrast välja aitama


ära pöörama

mingist suunast, teelt, asendist kõrvale pöörama


ära raiskama

kõik viimseni ebaotstarbekalt ära kulutama


ära rippuma

millestki või kellestki määratud või (oluliselt) mõjutatud olema


ärarääkimata

nii hämmastama panevalt, et sõnu ei leia


ära röövima

inimest vägivaldselt ära või kaasa viima


ärasaatmine

kombetalitus lahkunuga hüvastijätuks matustel


ära salgama

millestki või kellestki lahti ütlema, midagi olematuks tunnistama või eitama


ära seedima

kedagi või midagi taluma, välja kannatama


ära segama

midagi millegagi ära vahetama, segi ajama


äraspidine

millegi poolest veider, moonutatud, (nagu) pea peale pööratud


ära sulama

(lume vms kohta:) lõplikult, täielikult sulama, sulades kaduma

soojuse mõjul täielikult vedelaks või pehmeks muutuma


ärasõit

mingist kohast lahkumine sõiduvahendiga sõites


ära sööma

tervenisti, lõpuni sööma
söömist lõpetama
ära sööma v. jooma, kinni panema


ära tabama

milleski selgusele jõudma, millestki (vaistlikult) aru saama

midagi märkama, millestki teadlikuks saama


äratama

uneseisundist ärkvele ajama, virguma panema

kui sa kedagi <eki-highlight>äratad</eki-highlight> või <eki-highlight>üles äratad</eki-highlight>, siis sa teed nii, et ta enam ei maga


ära tapma

kellegi elu lõpetama, tema surma põhjustama


ära tarbima

kaupade või teenustena vajaduste rahuldamiseks ära tarvitama


ära tarvitama

vajaduste rahuldamiseks, söögiks, joogiks vm ära kasutama


ära tasuma

kasulikuks osutuma, kulutusi, vaeva õigustama


ära teenima

millegi saamiseks põhjust andma, seetõttu põhjusega midagi saama, väärima


ära tegema

sooritama, teoks tegema, korda saatma
valmis või lõpuni tegema, korda seadma
lõpuni või valmis tegema, sooritama


äratrükk

ajakirja või koguteose osa, mis on originaaliga sarnasel viisil trükitud eraldi trükisena


ära tulema

kusagilt (jäädavalt) lahkuma
kusagilt (lõplikult) lahkuma
küljest lahti tulema (EKSS)


ära tundma

aru saama, kellega või millega on tegemist

kui sa tunned kedagi või midagi ära, siis sa saad aru, kes või mis see on


äratundmatuseni

väga suurel määral, nii, et endist ei ole võimalik ära tunda


äratuntav

selline, kelle või mille võib ära tunda, kes või mis on tuvastatav


äratuskell

kell, mille saab panna soovikohaseks ajaks helisema vm signaali andma

kell, mida saab helisema panna ajaks, mil sa ärgata tahad


ära tõmbama

(tõmmates) midagi eemaldama, kõrvale liigutama vms


äratõugatu

inimene, kes on ühiskonna mingist kooslusest välja tõrjutud, kõrvale jäetud või hüljatud


äratõukepakk

hoovõturajas olev pakk, millelt sooritatakse äratõuge (nt kaugushüppes)


ära tüütama

lõplikku tüdimust tekitama, äärmiselt tüütama


ära-unusta-mind-lill

väikeste siniste või roosade õitega suvelill


ära uppuma

(lõplikkust rõhutavalt:) vee alla või veekogu põhja vajudes uppuma


ära vaatama

millegi vaatamist sooritama, midagi ära nägema


ära vahetama

uuega asendama, teise vastu või omavahel vahetama


ära vajuma

(soorituse, oleku vms kohta:) tavapärasega võrreldes viletsamaks, kehvaks muutuma


äravalitu

isik, kes on teiste seast välja valitud, hrl mingi erilise rolli täitmiseks


ära varastama

omaniku loata ja teadmata võetud võõrast asja minema viima


ära varjama

ees olevana või peitva kattena täielikult varjama


ära venitama

lihaseid ülemääraselt pingutades endale viga tegema


ära viima

kusagilt minema, mujale viima
kaasa viima


ära viskama

midagi kui kasutuskõlbmatut või ebatarvilikku prügikasti viskama, sellest lõplikult loobuma

kui sa millegi <eki-highlight>ära viskad</eki-highlight>, siis sa paned selle prügikasti, sest see on katki või sul ei lähe seda enam vaja


äravool

kindla ajavahemiku jooksul valgalalt jõkke, järve, merre või mujale voolanud vee hulk (näiteks km3/a)


äravõetav

selline, mis käib millegi küljest ära, teisaldatav, mittestatsionaarne


ära võitma

(vastase üle) võitu kätte saama, lõplikult võitjaks tulema


ära võtma

kuskilt või kellegi kasutusest, omandusest, valdusest eemaldama

oma kasutusse, valdusse võtma, nt ostu või vallutust sooritades


äravõtmine

kasutusest, omandusest, valdusest eemaldamine


ära õiendama

midagi lõplikult korda ajama või ära tegema


ära õppima

selgeks õppima, selgeks saama, omandama
selgeks õppima, omandama


ära ühendama

(lõpetatust rõhutavalt:) esemeid või nende osi omavahel või elektri- vm süsteemi ühendama


äraütlemata

nii hämmastama panevalt, et sõnu ei leia


ärev

eriarvamuste, vastasseisudega laetud, täis ohutunnet


ärevil

psüühiliselt pingul, erutus- või ärevusseisundis


ärevile

psüühiliselt pingule, erutus- või või ärevusseisundisse


ärevus

närviline tunne, mis tekib reaktsioonina ohule, pingele vms

närviline tunne, mis sul tekib, kui arvad, et võib juhtuda midagi halba või kui midagi väga ootad

elevuslikult ootel, närvikõdi tekitav olek


ärevustunne

hinges valitsev erutus ja rahutus, ärevus


ärgas

vaimult virge, terane ja (uuele) vastuvõtlik, kiiresti reageeriv, mitte uimane ega loid


ärgitama

elavamale, tõhusamale tegevusele julgustama


ärgitus

elavamale, tõhusamale tegevusele julgustamine, tõuge midagi teha


äri

mis tahes majanduslikku kasu taotlev tegevus

kasumi saamist taotlev tegevus, ettevõtmine või tehing

tegevusala, kus midagi ostetakse, müüakse jne.


ärihoone

hoone, milles asuvad rendipinnad erinevate asutuste jaoks


äriingel

jõukas ärikogemusega eraisik, kes toetab alustavat väikeettevõtet (nt idufirmat) varajase investeeringuga, sageli ka oskusteabega


äriinimene

äri, ettevõtluse alal tegutsev inimene
inimene, kes tegutseb ettevõtluse alal


äriline

majanduslikku kasu taotlev, tulu saamisele suunatud


ärimees

äri, ettevõtluse alal tegutsev inimene
inimene, kes tegutseb ettevõtluse alal
(kõnekeeles)


ärinimi

nimi või nimetus, mille all ettevõtja tegutseb

nimi v. nimetus, mille all ettevõtja tegutseb (EKSS)


äripangandus

pangandusharu, mis hõlmab (suurematele) ettevõtetele suunatud pangateenuseid


äripank

äriettevõte, kelle huvi on laenu anda ja kasumit teenida


äripartner

teine osapool, kaasosaline ärisuhetes
ärikaaslane, äriosanik


äripäev

päev, mil inimesed ja asutused töötavad (vastandatuna puhke- või pidupäevale)


ärisidemed

kaubanduses, ettevõtluses vm majanduses toimiv koostöö partnerite vahel


äritegevus

majandustegevus, mille eesmärgiks on tulu saamine kauba tootmise ja teenuste osutamise teel

majanduslik tegevus, mille eesmärk on saada tulu kauba tootmise ja teenuste pakkumise teel


äritehing

hrl millegi ostu või müügiga seotud õiguslik toiming


äriühing

omanike kollektiivile kuuluv majandusüksus, mille tegevuse eesmärgiks on tulu saamine (nt aktsiaselts, osaühing, tulundusühistu)


ärkama

unest, uneseisundist toibuma, magamast ärkvele tõusma

kui sa unest <eki-highlight>ärkad</eki-highlight> või oled <eki-highlight>üles ärganud</eki-highlight>, siis sa enam ei maga


ärkel

hoone seinast välja ulatuv suur soklita, nagu õhus asetsev akende ja katusega majaosa

kaldkatusest eenduv vertikaalne iseseisva kumer- v viilkatusega aken


ärklikamber

pööningul, katuse all või mansardkorrusel asuv tuba


ärkvel

mitte uneseisundis, üleval, liikvel või jalul


ärkvelolek

unest, magamast ärkvel olemine, mittemagamine

ülevalolemine, kui ollakse teadvusel ja teadlik ümbertoimuvast


ärn

suure seljauimega lõhetaoline mageveekala (Thymallus)


ärplema

millestki uhkeldades rääkima, ennast sel viisil tähtsaks tegema või tähelepanu püüdma


ärritama

(psüühiliselt) närviliseks tegema, vihale ajama

(meele)elunditele, kudedele jms. häirivalt mõjuma, neis ebameeldivat reaktsiooni esile kutsuma; füsiol. erutust esile kutsuma (EKSS)


ärritatavus

kalduvus kergesti ärrituda, närviliseks muutuda


ärrituma

(psüühikasse puutuvalt:) närviliseks muutuma, närvi minema, vihastuma

füsiol. (elundite, kudede jms. kohta:) ärritaja mõjule mingi reaktsiooniga vastama (EKSS)


ärtu

kaardimast, mille sümboliks on punane süda


äsama

(käega, mingi vahendiga) tugevasti lööma, hoopi andma, virutama


äsja

väga vähe aega tagasi, natukese aja eest


äsjane

väga vähe aega tagasi olnud, toimunud vms, väga hiljutine


äss

(häälitsus koera ässitamiseks)
serv, mida vastane kätte ei saa


ässitama

peale käies, ärritades, agiteerides midagi (ebameeldivat, halba) tegema õhutama, kellegi või millegi vastu üles kihutama


ässitustöö

üleskihutamine hrl millelegi halvale või millegi vastu


äädikakärbes

käärivas aines hulgi arenev väike kollakaspruun kärbes (Drosophila melanogaster)


ääh

väljendab ja rõhutab halvakspanu, kurtmist, ükskõiksust, rahulolu vms


Äänisjärv

järv Loode-Venemaal, suuruselt Euroopa teine järv


äär

maa-ala, tee, veekogu vms piirjoon, sellega vahetult külgnev kitsas ala

mingi maa-ala väline piir ja selle juurde jääv ala

nõu, anuma vms. kõrgem külg, eriti selle ülemine osa, mis on ühtlasi eset muust eraldavaks jooneks, ka mahtumise piiriks (EKSS)


äärde

millegi vahetusse lähedusse, juurde või kõrvale


ääreala

nähtuse, tegevuse vm keskmest kõrvale jääv osa, keskosast nõrgema mõju või jõuga koht


äärekivi

sõiduteed teepeenrast v kõnniteest eraldav madal kivi- v betoonrinnatis (EKSS)


äärekohtunik

mõnel spordialal (nt jalgpallis, maadluses) väljaku, võistlusala küljealalt reeglitest kinnipidamist jälgiv kohtunik

mänguväljaku v. võistlusraja küljel paiknev kohtunik (EKSS)


äärelaud

servmine laud või (üks) äärt moodustav(atest) laud(adest)

(üks) äärt moodustav(atest) laud(adest) (EKSS)


ääremaa

riigi vm piirkonna pealinnast vm tähtsast keskusest kaugel asuv, selle mõjudest kõrvale jääv koht


äärepealt

(millegi kohta, mis oli juba juhtumas või toimumas, aga jäi siiski ära)

(VIIS) sellisel viisil, et vaid midagi jääb v. jäi pisut vajaka. (EKSS)


ääres

millegi vahetus läheduses, juures või kõrval


äärest

millegi serva pealt, vahetust lähedusest, juurest või kõrvalt


ääretasa

(anuma vms täitmise või täitumise kohta:) ääreni, üleni


ääretu

selline, mille äärt pole näha, väga ulatuslik


ääretult

nii hämmastama panevalt, et sõnu ei leia


ääretus

selline, mille äärt pole näha, väga ulatuslik, piiritu, lõputu


äärik

detailide (nt torude, võllide) otsas paiknev tasandiline ühendusosa, milles on poltide tarvis augud


ääris

riideeseme serva tugevdav või kaunistav osa (nt lint, triip)

äärt ümbritsev, äärel olev, ääristav osa (EKSS)


ääristama

piki millegi äärt või ääri paiknema või paigutama, äärisena ümbritsema või äärisega varustama

piki millegi äärt v. ääri paigutama; äärisega varustama (EKSS)


äärmine

väga eriline, äärmuslik
(määra väljendades:) väga suur, ülim


äärmiselt

äärmisel määral
eriti, väga suurel määral
suurel määral


äärmus

mingi omaduse, olukorra, nähtuse äärmine, piiripealne aste

keskteele vastanduv toimimisviis või lahendus


äärmuslane

(hrl poliitikas, religioonis:) inimene, kes pooldab äärmuslikke seisukohti ja tegutsemisviise

сторонник крайних мер


äärmuslik

tavapärasest täiesti erinev, väga eriline, millegi poolest äärmusse kalduv


äärmuslus

(hrl poliitikas, religioonis:) äärmuslike, hrl vägivaldsete või illegaalsete tegutsemisviiside ja seisukohtade pooldamine, äärmusse kalduv hoiak


äärmuspunkt

mandri, riigi vm maa-ala, samuti veekogu kõige kaugem koht põhja-, lõuna-, ida- või läänesuuna järgi


äärmussport

äärmuslikku osavust ja julgust nõudvad spordialad, nt trikiratta- või rulasõit


äärne

millegi ääres asuv
millegi ääres asuv ala, paik vm


äärtpidi

(ebamääraselt, pehmendavalt:) mingil määral, vähesel hulgal


ääs

lahtise tulega kolle vm kuumutusseade, milles põlevatel sütel kuumutatakse sepistatav metall

sepistamisel kasutatav lihtne, hrl. lahtise tulega kuumutusseade (EKSS)


ödeem

kogunenud koevedeliku liigsest hulgast tekkinud paisunud olek või koht mingis kehapiirkonnas


öeldavasti

(tõenduseta asjaolude kohta:) nagu räägitakse, nagu kuulukse


öeldis

(grammatikas:) lauseliige, mis väljendab tegevust, mida keegi või miski teeb, või olukorda, milles keegi või miski on

lauseliige, mis näitab, mida lauses millegi v. kellegi kohta teqatatakse, küsitakse, kästakse, soovitakse v. keelatakse


öeldistäide

(grammatikas:) lauseliige, mis laiendab tegusõnu <eki-foreign>olema, tunduma, paistma, näima</eki-foreign> vms ning näitab, kes, mis või missugune on alus (nt <eki-foreign>valge</eki-foreign> lauses <eki-foreign>maja on valge</eki-foreign>)


öeldu

see, mida keegi ütles
see, mis on öeldud (EKSS)


ögisema

füüsilise vaeva, kannatuse tõttu vaevaliselt häälitsema või oigama


öine

öösel esinev, toimuv, ööajaga seotud (hrl vastandatuna päevasele)


öka

annab edasi vastikustunnet, ka oksendamishäälitsust


ökitama

kõnetõkestusega, ühel häälikul peatudes või üht silpi korrates rääkima

rääkides sõnade esimesi silpe või tähti kordama (nii, et seda ei saa vältida)


öko

keskkonnahoidlikku mõttelaadi pooldav
keskkonnateadlikke inimesi koondav


ökodukt

metsloomade turvaliseks maanteeületuseks rajatud puude ja põõsastega kaetud sild

maantee kohale rajatud 8-100 meetri laiune loomade sild, mis on kaetud pinnase ja taimedega


ökojalajälg

näitaja, mis suhestab arvulise suurusena inimtegevuse mõju keskkonnale inimese kasutuses oleva ökoloogilise varuga


ökokaup

ökoloogiliselt puhas kaup (hrl mahepõllumajanduse saaduste kohta)


ökoloogiline

organismide omavahelisi ja nende elukeskkonna vahelisi suhteid puudutav, ökoloogia valdkonda kuuluv


ökoloogiline jalajälg

kujundlik nimetus arvestuse kohta, mis mõõdab inimtegevuse ökoloogilist mõju inimese kasutuses oleva ökoloogilise varu ühikutes


ökomärgis

tähis, mis kinnitab toote või teenuse keskkonnasõbralikkust


ökonoomia

sääst(mine), kokkuhoid(mine)
säästlikkus, kokkuhoidlikkus


ökonoomiline

majandusse, majandustegevusse puutuv, majanduslik


ökonoomne

vähest, mõistlikku kulutamist võimaldav, säästlik


ökotalu

mahepõllumajanduse võtteid rakendav talu


ökotoode

ökoloogiliselt puhas toode, hrl mahepõllumajanduse saadus (nt mahekartul, maheköögivili, maheliha)


önoloogia

õpetus veinidest ja veinivalmistamisest
õpetus veinivalmistusest


Öpiku-Oorti pilv

hüpoteetiline sfääriline taevakehade pilv (Päikesesüsteemi äärealadel), kus asuvad tulevaste komeetide jäised tuumad


östrogeen

peamiselt munasarjades ja platsentas tekkiv naissuguhormoon, mis reguleerib teiseste sugutunnuste arenemist, sugulist küpsemist, suguelundite tsüklilisi muutusi ja raseduse (loomadel tiinuse) kulgu

looduslik naissuguhormoon, mis reguleerib naissoole omaseid bioloogilisi ja füsioloogilisi funktsioone, aga ka väliseid loomulikke anatoomilisi eripärasid


öäk

annab edasi ja rõhutab vastikustunnet, ka oksendamishäälitsust


öö

õhtu ja hommiku vaheline pimedam osa ööpäevast, hrl magamise aeg

päikeseloojaku ja -tõusu vaheline ajavahemik

õhtu ja hommiku vaheline aeg, kui on pime ja enamik inimesi magab


ööahv

öise eluviisiga ahv Kesk- ja Lõuna-Ameerika metsades


ööbik

kauni häälega laululind, tumepruuni selja ja valkjashalli kõhuga väike värvuline

piibutaoline veega täidetud laste puhkpill, mis tekitab ööbiku laksutusi meenutavaid helisid (EKSS)


ööbikuköster

väike rohekashalli üla- ja kollase alapoolega laululind


ööbima

kui keegi kuskil <eki-highlight>ööbib</eki-highlight>, siis ta veedab selles kohas öö


ööd ega ilma

(teadmise, taipamise kohta:) üldse mitte midagi, mitte kõige vähematki


öök

annab edasi öökimishäälitsust
väljendab ja rõhutab vastikustunnet


öökannike

lillade tugevasti lõhnavate kobaras õitega (kaheaastane) rohttaim, Eestis ilutaim


öökapp

voodi kõrvale mõeldud väike (sahtliga) kapike (EKSS)


öökima

oksele hakkamise tundega kõõksuma
(kõõksudes) oksendama
okset kiskuma, okset kiskudes röhitsema


ööklubi

hilja õhtust hilisööni või varahommikuni töötav lõbustusasutus, kus saab tantsida

koht, kuhu saab minna hilja õhtul, et tantsida ja jooke osta

hilja õhtust hilisööni v. varahommikuni töötav lõbustusasutus, kus saab tantsida (EKSS)


öökuninganna

aastas ühel ööl mõneks tunniks avanevate õitega kaktus

кактус, цветущий раз в год лишь несколько часов


öömaja

kodututele jms. ööbimiseks ettenähtud asutus (hrl. suuremates linnades) (EKSS)


öömust

sügava tooniga must või väga tume, must kui öö


öönägemisprillid

pähe kinnitatav binokulaarne seade, mis võimaldab näha pimedas või halva nähtavuse korral


öönägemisseade

elektronoptiline seade, mille abil saab näha pimedas või halva nähtavuse korral


ööpesu

magamiseks mõeldud riietus (nt öösärk, pidžaama)


ööpott

vanasti öösel kasutatud anum loomulike vajaduste rahuldamiseks


ööpäev

ajavahemik keskööst keskööni
ajavahemik, mis kestab 24 tundi
ajavahemik keskööst keskööni
24 tundi


ööpäevane

nii öösel kui päeval, 24 tunni, kogu ööpäeva vältel toimiv, tegutsev vms

ööpäeva jooksul ilmnenud, kogunenud, saadud, kulutatud


ööpäevarütm

ööpäevane elutalitluste korrapära, mitmesuguste eluavalduste (nt une ja ärkveloleku) korrapärane vaheldumine ööpäevast ööpäeva


ööpääsuke

omapärase soriseva lauluga videviku- ja öölind


öördama

(vaenlasele, ametivõimudele, nõudmise peale) kellestki või millestki (tagaselja, äraandlikult) teatama, kedagi reetma


öös

aas haakide ja nööpide kinnitamiseks rõivastel

(paela)augu metallääris; ka see auk ise (EKSS)


öösel

öö ajal, öö jooksul või kestel
öösiti
öö ajal, öö jooksul


öösine

öösel esinev, toimuv, ööajaga seotud (hrl vastandatuna päevasele)


öösinine

väga tume, pimeda öö värvi sinine, peaaegu must


öösiti

öistel aegadel, öödel
igal või paljudel öödel


öösüda

öö keskmine, pimedaim järk (kella 12 paiku)


öövaatlusprillid

pähe kinnitatav binokulaarne seade, mis võimaldab näha pimedas või halva nähtavuse korral


öövaatlusseade

elektronoptiline seade, mille abil saab näha pimedas või halva nähtavuse korral


öövaht

öösel töötav valvur
valvur, kes valvab öösiti


üdi

luuõõsi täitev pehme kude (peamiselt vereloomekude)


üdihernes

aedherne teisend, millest toiduks tarvitatakse üksnes seemneid, mitte kaunu


üha

kogu aeg, jätkuvalt ühtmoodi või samal viisil muutudes

varasemaga võrreldes suuremal või väiksemal määral; esineb hrl komparatiiviga.


ühe

inimeste suguline ühinemine, suguline vahekord


ühedimensiooniline

ühe mõõtmega, ühes reas asuvate punktidega (nt joon)


ühekohaline

ühe kohaga (nt istumiseks, paiknemiseks)


ühekorruseline

ühest korrusest koosnev
selline, millel on üks korrus


üheksakorruseline

üheksast korrusest koosnev
selline, millel on üheksa korrust


ühekõne

kõne iseendaga või kellegi kujuteldavaga, ka publiku poole pöördudes (nt draamas)

kõne iseendaga või publikuga (näiteks näidendis)


ühe kõrvaga

(kuulamise või kuulmise kohta:) ilma erilise tähelepanuta, möödaminnes, muuseas, vaevu või kõrvalt


ühekülgne

paljudest võimalustest vaid vähest, (üht) kitsast osa hõlmav, valikult üksluine


ühelaadiline

kellegagi või millegagi üht, sama laadi
ühekülgne


ühele lainele

samasse meeleollu, samas laadis mõtlema, arvama, tundma (hakkama)


ühele poole saama

millegagi lõpetama, midagi tehtud, valmis saama


ühel lainel

samas meeleolus, samas laadis mõtlemas, arvamas, tundmas


ühel nõul olema

samal arvamusel olema, arvamust, seisukohta jagama


ühemeheetendus

ühe näitleja (ka tantsija vm) etendus
ühe näitleja etendus (EKSS)


ühemeheteater

teater, kus etendatakse monoetendusi, ühe näitleja (kes võib üksiti olla ka lavastaja) teater


ühemunakaksikud

ühest ja samast viljastatud munarakust arenenud kaksikud


ühemõtteline

üheti mõistetav, üht moodi tõlgendatav
üks ja ainus, ainuvõimalik


ühemõõtmeline

ühe mõõtmega, ühes reas asuvate punktidega (nt joon)


ühend

aine, mis koosneb kahe või enama keemilise elemendi aatomitest


ühendama

mingit eset või selle osa millegi külge kinnitama, siduma, millegagi ühendusse viima

mingit eset või eseme osa millegi muu külge kinnitama, siduma või liitma

nööri, paela, keti vms. abil v. muidu sõlmides kinnitama v. ühendama, köitma (EKSS)


Ühendemiraadid

liitriik Araabia poolsaare idaosas Pärsia lahe rannikul


ühendriiklane

Ameerika Ühendriikide kodanik või elanik

inimene, kes on pärit Ameerika Ühendriikidest


ühendsidesõna

mitmest sõnast koosnev sidesõna (nt <eki-foreign>sellepärast et, sel ajal kui</eki-foreign>)


ühendtegusõna

sõnaühend, mis koosneb abimäärsõnast ja tegusõnast (nt <eki-foreign>alla käima, ette ütlema</eki-foreign>)


ühendus

olek, mida iseloomustab vastastikune kokkupuude


ühenduslüli

ühendav, siduv lüli millegi või kellegi vahel


ühenduvus

süsteemi või seadme omadus, mis võimaldab teda muudatusteta ühendada teisega

süsteemi või seadme võime olla ühendatud vaadeldava arvutivõrguga


ühendverb

koosneb tegusõna pöördelisest vormist ja määrsõnast


ühepajatoit

traditsiooniline ühes keedunõus hautades valmistatud toit lihast ja köögiviljast


ühepalju

(eelnevaga) võrdsel määral, samal määral, niisama palju


ühepereelamu

hrl ühele perele elamiseks mõeldud, korteriteks jaotamata elamu


ühepoolne

peamiselt üht osapoolt, üht osalist haarav, ilma teise poole osavõtuta toimuv


ühepooluseline

ühe jõu poolt juhitav, selline, kus ülemaailmne juhtroll kuulub ühele riigile

ühel meelel olev, mitte vastandliku osapoolega


ühepuupaat

ühest jämedast puust, hrl männist, haavast tahutud paat (nt ruhi, haabjas, vene)


ühepäevaliblikas

(muretu, tulevikule mitte mõtleva inimese kohta

kellegi või millegi kiiresti kaduva, unustusse vajuva kohta)


ühepäevane

üks (öö)päev vana või nii kaua kestev
üheks ööpäevaks ette nähtud


ühepäevaperemees

muretu ja hoolimatu, tulevikule mittemõtlev inimene


ühesarnane

kellegagi või millegagi sarnane
teistega võrreldes samalaadne
samasugune
(välimuselt, omadustelt) sarnane


üheselt

ühel võimalikul viisil
ühesuguselt, üht viisi
ühel moel


ühest küljest .. teisest küljest

(vastandades kaht asjaolu:) ühes suhtes .. teises suhtes


ühesuguline

(taimede, putukate kohta:) ainult isas- või ainult emassuguelundeid omav, ühe soo tunnustega


ühetaoline

millegagi samasugune või ühesugune, üksteisega sarnanev, vahelduseta


ühetasane

(mingi pinna kohta:) ühetaoliselt tasane


üheti

ühel võimalikul viisil
ühesuguselt, üht viisi


ühetooniline

(hääle, heli kohta:) ühel helikõrgusel, vahelduseta


ühetähenduslik

(sõna või väljendi kohta:) ühe tähendusega


ühetähenduslikkus

keelenähtus, mille puhul sõnal või sõnaühendil on üks tähendus


ühetüübiline

ühte ja samasse tüüpi kuuluv, ühte ja sama tüüpi esindav


ühevaateline

(prilliläätse kohta:) selline, millel on üks optiline tugevus kogu klaasi ulatuses


ühevaatuseline

(lavateose, teatrietenduse kohta:) ühest vaatusest koosnev, ühes vaatuses


ühik

mõõdetava suuruse kindel väärtus, mis loetakse võrdseks ühega

kindel suurus, millega mõõdetakse näiteks millegi pikkust, pindala või mahtu

ühikuks võetud suurus, millega mõõtmisel võrreldakse teist, mõõdetavat suurust


ühikas

üliõpilastele, õpilastele, töölistele vm ajutiseks elamiseks mõeldud elamu

maja, mis on mõeldud tavaliselt üliõpilaste elukohaks


ühildumine

grammatiline seos lauses, kus ühe sõna grammatiline vorm tingib laiendi samasuguse grammatilise vormi (nt <eki-foreign>hirmutava</eki-foreign>le<eki-foreign> kolli</eki-foreign>le)

seos, kus sõna grammatiline vorm ja/või grammatiline tähendus tingib laiendi samasuguse grammatilise vormi


ühine

samaaegselt kahe või enama omanduses, valduses või kasutuses olev

kahele või enamale ühtviisi omane või iseloomulik

selline, mis seob omavahel kahte või enamat inimest või mis kuulub kahele või enamale inimesele


ühinema

(asutuste vm üksuste kohta:) mitmest eri üksusest üheks üksuseks saama, neist üht uut üksust moodustama

kui näiteks organisatsioonid või riigid <eki-highlight>ühinevad </eki-highlight>või <eki-highlight>liituvad</eki-highlight>, siis neist saab üks tervik


ühine nimetaja

see, mis seob kaht või enamat nähtust, on neile ühine


ühing

ühistel eesmärkidel koondunud isikute ühendus

ühistel eesmärkidel liitunud isikute ühendus


ühisantenn

ühiseks kasutamiseks mõeldud, hoone tehnilisse süsteemi kuuluv antenn (hrl vastanduses eraisiku sidevahendile, nt kaabelsidele)


ühisautorsus

tekib juhul, kui teos moodustab ühe jagamatu terviku


ühisettevõte

ettevõte, mis kuulub kahe või enama riigi ettevõtjatele


ühisettevõtmine

eri kollektiivide, asutuste vms ühine üritus


ühiskasutatav

ühiselt, mitme peale, kõigile asjaosalistele kasutatav


ühiskeel

ühtne, asjaajamises, kirjanduses, ajakirjanduses, suhtluses ja mujal kõnes ja kirjas avalikult kasutatav keelekuju


ühiskommünikee

ametlik teadaanne, ühisavaldus nt rahvusvaheliste läbirääkimiste tulemuste, kokkulepete vm kohta


ühiskond

inimeste hrl ajalooliselt kujunenud kooselu vorm ja sellest sugenevate sotsiaalsete suhete ja institutsioonide kogum

suur hulk inimesi, kes elavad korrastatud viisil koos samas riigis või samal alal

inimkond kui sotsiaalne ja kultuuriline kooslus


ühiskondlik

ühiskonna, selle osade ja inimestega ning nende vastastikuste suhetega seotud, ühiskonnas esinev

ühiskonnaga seotud, ühiskonnale kuuluv või ühiskonnas esinev


ühiskondlik-majanduslik

inimeste ja inimrühmade sotsiaalsete ja majanduslike oludega seotud, sotsiaalne ja majanduslik


ühiskondlik tellimus

(selle kohta, mida inimesed ootavad hrl riigilt, valitsuselt)


ühiskondlik transport

sõitjate vedu kõigile mõeldud sõidukitega


ühiskong

kong mitme vangi jaoks
kong mitme vangi jaoks (EKSS)


ühiskonnaklass

hrl inimeste majanduslikul seisundil, haridusel, tööalal vms rajanev suur inimrühm ühiskonnas


ühiskonnateadus

teadus, mis uurib inimest ja ühiskonda, inimkäitumise ühiskondlikke ja kultuurilisi aspekte (nt sotsioloogia, politoloogia, demograafia)


ühiskonnavastane

ühiskonda ohustav, ühiskonna seisukohalt hukkamõistetav


ühiskonnaõpetus

õppeaine ühiskonna toimimisest ja ühiskonnaliikmeks olemisest


ühiskorter

hrl Nõukogude-aegne mitme leibkonna elamispinnaks jagatud korter


ühisloome

toote või teenuse arendamine rahva kaasabil, hrl spetsiaalse digirakenduse vahendusel


ühismajand

(peamiselt Nõukogude-aegse põllumajandusettevõtte kohta)

talu v. majand, mida juhitakse kollektiivselt


ühismeedia

eri kanalitest koosnev virtuaalne võrgustik, mille sisu loovad kasutajad ise, üks meediavorme


ühismeel

üldiselt aktsepteeritud arvamus või üldine kokkulepe otsuste vastuvõtmisel (eeldab otseste vastuväidete ja vastuhääletamise puudumist)


ühisnimetaja

see, mis seob kaht või enamat nähtust, on neile ühine


ühisprojekt

mitme partneri konkreetne ühine ettevõtmine (EKSS)


ühistegevus

äriline tegevus, mille sihiks on vastastikune kasu

ühistes huvides koos tegutsemine, koostoimimine


ühiste kavatsuste protokoll

ühiseid huvisid või kavatsusi käsitlev esialgne, mittesiduv lepingulaadne dokument


ühist keelt leidma

kellegagi kokku leppima, vastastikust arusaamist saavutama


ühistransport

sõitjate vedu kõigile mõeldud sõidukitega


ühistu

ühistegevuslik ettevõte või organisatsioon

kolme või enama liikmega organisatsioon, mille eesmärk on toetada liikmeid nende ühises tegevuses. Ühistuid loovad näiteks ühe või mitme maja elanikud, et oma elamu(i)d korras hoida


ühistöö

mitme isiku, isikute rühma vm üheskoos töötamine või tegutsemine

kahe või mitme inimese või inimeste rühma koos töötamine ühisel eesmärgil


ühisüritus

eri kollektiivide, asutuste vms ühine üritus


ühmama

ebamääraselt, napisõnaliselt, tõredalt midagi ütlema

korraks ebamääraselt (umbes "mh") häälitsema, selliste häälitsustega naerma; ebaselgelt v. tõredalt midagi ütlema


ühtaegu

ühel ja samal ajal (hrl millelegi vastandudes)


ühtehoid

ühel meelel olemine, üksteise poole hoidmine


ühte hoidma

ühel meelel olema, üksteise poole hoidma

üksteisest hoolima, üksteist toetama ja aitama


ühte koma teist

igasuguseid asju, seda ja teist (nt nii head kui halba)


ühtekuuluvustunne

tunne, et ollakse üksteisega tihedalt seotud, et kuulutakse kokku


ühte langema

mingite asjaolude poolest (juhuslikult) kattuma, ajaliselt vm poolest sama olema

kui asjad, asjaolud või sündmused <eki-highlight>langevad kokku</eki-highlight>, siis need on samad või toimuvad samal ajal


ühtelangevus

(juhuslik, ootamatu) kattumine, kokku sattumine


ühtepidi

ühes suunas, ühele poole
ühes küljest; ühte moodi


ühte-teist

(natuke) midagi, mõnda(gi), seda ja teist


ühtlane

muutumatul, samal viisil toimuv, (omadustelt) võrdlemisi ühesugune

(heli või hääle kohta) tempolt, rütmilt võrdlemisi ühesugune


ühtlasi

(eelnevale vastandudes või seda täiendades:) samal ajal ka

kõnehetkega või viidatava ajaga samal ajal.


ühtlik

(koostiselt, omadustelt, tekkelt) ühesugune, ühtlane


ühtsus

ühtekuuluvus hrl mingi ühise tegevuse, tunnuse najal


ühtäkki

üllatuslikult (kiiresti, sel samal hetkel), ette nägematult, ette teatamata vms

(kiiresti ja) nii et ei osanud ette näha


üksainuke

selline, mida või keda on ainult üks
ainult üks


üksi

ilma teiste juuresolekuta, teistest lahus või eraldi

ilma teiste inimesteta või teistest eraldi


üksik

ilma kaaslaseta, teisteta, üksi olev, tegutsev vms

üksi, perekonnata või kaaslas(t)eta olev


üksikarvestus

arvestus üksikvõistlejate, mitte võistkondade kohta


üksikasi

üks osa tervikust või millestki suuremast


üksikasjalik

paljude üksikasjadega, peensusteni minev


üksikasjalikult

väga täpselt, põhjalikult, peensusteni, üksikasjades


üksikelamu

hrl ühele perele elamiseks mõeldud, korteriteks jaotamata elamu


üksikisend

üks (teatava tunnusega) loom, taim vm organism teiste omasuguste seas, mingisugune üks omas liigis


üksikisik

üks inimene eristatuna mingist rühmast, organisatsioonist vm kooslusest, üks inimene teiste seas


üksikjuhtum

üksik esinemisjuht või sündmus
millegi esinemine ühekordselt


üksiklane

inimene, kes väldib suhtlust, elab ainult oma (mõtte)maailmas või muus mõttes eraldunult


üksikmõiste

vaid üht objekti (asja või nähtust) hõlmav mõiste (nt ida)


üksikstart

start, kus võistlejad lähetatakse mitte koos, vaid kindlate ajavahemike järel


üksiktalupidaja

(vastandina ühistuliikmest talupidajale või kolhoosnikule)


üksildane

hingeliselt üksi, sõpradeta olev, hrl seetõttu õnnetu või kurb


üksildus

hingelise läheduse puudumise tunne, hingeline eraklikkus, vastastikuse avatuse puudumise tunne


üksildustunne

üksiolust, hingelise läheduse puudumisest sugenev tunne


üksinda

ilma teiste juuresolekuta, teistest lahus või eraldi

ilma teiste inimesteta või teistest eraldi


üksindus

ilma teisteta, teistest lahus või eraldi olek, üksinda olemine


üksindustunne

üksiolust, üksinda olemisest sugenev tunne


üksipulgi

üksikasjalikult, põhjalikult
ühe osa kaupa, üks osa korraga


üksipäinis

(muid võimalusi välistavalt:) ainult, üksnes


üksisilmi

pilku pööramata
teraselt, tähelepanelikult


üksiti

(eelnevale vastandudes või seda täiendades:) samal ajal ka


üks ja sama

jätkuvalt samasugune, (ikka) täpselt ühesugune


ükskama

märgib ükskõikset suhtumist, ükskõiksust mingi olukorra suhtes: sama see, teeb üks välja

kui sul on millegi suhtes <eki-highlight>ükskõik</eki-highlight>, siis see pole sinu jaoks oluline, sinu jaoks vahet ei ole


ükski närv ei liigu

(kellegi kohta, kes on täiesti rahulik, ei lase end millestki ärritada)


ükskord

mingil ebamäärasel, täpselt määratlemata ajal, millalgi minevikus või tulevikus, ühel (heal) päeval


ükskordüks

tabel kahe arvu järgi korrutise leidmiseks kümnendsüsteemis


ükskõik

märgib ükskõikset suhtumist, ükskõiksust mingi olukorra suhtes: sama see, teeb üks välja (EKSS)


ükskõik milline

(väljendab umbmäärast mööndust:) suvaline, milline tahes, mis tahes


ükskõikne

huvi või hoolimist mitteilmutav, kellegi või millegi suhtes neutraalne, mitte reageeriv

nii iseloomustatakse inimest, kel puuduvad soovid, huvid, tunded jms


ükskõiksus

osavõtmatu, huvitu, hoolimatu olek või suhtumine

seda väljendav käitumine või tegutsemine


üksliige

algebraline avaldis, milles ei ole liitmise ega lahutamise tehet, nt 5a


üksluine

selline, milles ei ole või mis ei paku vaheldust, samasugususest tingituna ilmetu ja igav, monotoonne


üks luu ja liha

(kellegagi veresuguluses või lahutamatult seotud olemise kohta)


üksmeel

kellegagi ühesugusel arvamusel olek, kooskõla, üksmeelsus

inimeste arvamuste, tegevuste v. iseloomude vaheline harmoonia


üksmeelne

ühel nõul olev või ühesugust arvamust väljendav

üksmeelel, ühel nõul olev; lahkhelideta, üksmeeles toimuv. (EKSS)


üksnes

osutab, et midagi on vähem kui vaja või eeldatud


üks-null tegema

kellegi üle võitu saavutama, kellelegi oma üleolekut demonstreerima, talle ebameeldivusi põhjustama


ükspuha

märgib ükskõikset suhtumist, ükskõiksust mingi olukorra suhtes: sama see, teeb üks välja

kui sul on millegi suhtes <eki-highlight>ükskõik</eki-highlight>, siis see pole sinu jaoks oluline, sinu jaoks vahet ei ole


ükspäev

mingil ebamäärasel, täpselt määratlemata ajal, millalgi minevikus või tulevikus, ühel (heal) päeval


ükspäinis

(muid võimalusi välistavalt:) ainult, üksnes


ükssama

millegagi võrreldes sama, üks ja seesama


ükssarv

keset otsmikku asuva ühe keerduva sarvega, hobuse keha ja lõvi sabaga müütiline olend, kes kristlikus kultuuris sümboliseerib kõlbelist puhtust, neitsi jõudu taltsutada seksuaalset iha


üksteisemõistmine

seisund, kus koosolemine sobib või sujub, kus inimesed üksteist sobivaks tunnistavad


üksteisest mööda rääkima

omavahel suhtlema nii, et ei mõisteta üksteist, saadakse üksteisest valesti aru


üksus

mingi süsteemi, koosluse vm terviku iseseisev osa, üks teistest omasugustest

kokkuvõetud osad/elemendid, mida käsitletakse koos ühe hulgana


üksühene

täielikult, täiel määrav vastav, seose või hõlmavuse poolest samaväärne


ÜKT

tasuta töö vangistuse asenduskaristusena


ülajäse

tervik, kuhu leotakse kuuluvateks õlavars, küünarvars, ranne, kämmal ja sõrmed, mõnel juhul ka õlavööde


ülakoma

märk ’ hrl tähe järel, sellest veidi kõrgemal


ülal

millegi või kellegi suhtes kõrgemas kohas, kõrgemal


ülalesitatud

varem või (tekstis) eespool esitatud, mainitud või kirjeldatud


ülalpeetav

see, kelle eest kantakse majanduslikult hoolt, keda elatatakse

see, keda v. mida peetakse majanduslikult ülal


ülalpidaja

see, kes kellegi või millegi eest majanduslikku hoolt kannab


ülal pidama

kellegi või millegi eest majanduslikku hoolt kandma

kui sa <eki-highlight>pead</eki-highlight> kedagi <eki-highlight>ülal</eki-highlight>, siis sa aitad tal elada, nii et sa annad talle raha, toidu ja elukoha


ülalpidamine

majanduslik hoolitsemine kellegi või millegi eest


ülalpool

kohalt, asendilt kõrgemal
tasemelt, astmelt kõrgemal
kõrgemal


ülalt

millegi suhtes kõrgemalt, ülaltpoolt
kõrgemalt, kõrgemast kohast


ülalt alla vaatama

kellessegi või millessegi üleolevalt, halvakspanuga suhtuma


ülaltpoolt

piltlik väljend: kellestki või millestki staatuse poolest kõrgemal asuvana.


ülalõuaurge

ülalõualuus olev paariline õõs, mis on ühenduses ninaõõnega


ülalõuaurkepõletik

ühe- või mõlemapoolne põsekoopa limaskesta põletik


ülane

valgete või kollaste õitega harilik metsalill, ka mitut värvi õitega aialill

väike valge või kollane lill, mis kasvab metsa all

ülane (hrl. metsülase v. ilutaimena kasvatatavate liikide kohta).


ülang

maakoore osa, mis maakoore plokkideks lahknemisel on kerkinud ümbritsevast kõrgemale ning mida ümbritsevad murrangud

murrangute vahel asetsev kerkinud maakooreosa


ülatekk

laevakeret kogu ulatuses kattev ülemine tekk


ülbe

selline, kes arvab, et ta on parem ja tähtsam kui teised inimesed

nii iseloomustatakse inimest, kes peab end põhjendamatult teistest tähtsamaks


ülbitsema

ülbelt käituma, ülbelt rääkima
ülbelt rääkima v käituma


ülbus

väljakutsuvalt üleolev olek teiste suhtes

häbematu, jultunud käitumine või tegutsemine


üldanesteesia

kogu organismi tundlikkuse väljalülitamine

sügava une sarnane teadvusetuse ja kogu keha tundetuse seisund


üldarv

üldine hulk, kellegi või millegi hulk kokku


üldarvestus

üldine, kõiki hõlmav, vanusest, soost, kaalust vm teguritest sõltumatu arvestus


üldine

kõiki (asjaosalisi) hõlmav, kõigi kohta käiv

kõigisse (asjaosalistesse) puutuv, kõigile ühine


üldinimlik

kõikidele inimestele, inimestele üldiselt omane

kõikidesse inimestesse, inimestesse üldiselt puutuv


üldiseloomustus

üldjooni välja toov, üksikasjadesse ja üksikküsimustesse mitte laskuv iseloomustus


üldiselt

suuremal osal juhtudest, peaaegu alati
suures osas


üldistama

ühel või mõnel juhul rajanevat tähelepanekut, järeldust vms teistele samasugustele juhtudele laiendama

üksikjuhtude alusel üldisi järeldusi tegema

tegema spetsiifilisi järeldusi üldisematest juhtudest v. asjadest


üldistus

üldistamine
seda sisaldav järeldus, tähelepanek vms


üldjooneline

(üsna, liiga) lihtsustatud, mitte täpne ega lõpuni viimistletud, visandina mõjuv


üldkasulik töö

tasuta töö vangistuse asenduskaristusena


üldkeel

kirjakeele üldtarvitatav osa, mis hrl vastandub oskuskeelele ning mida kasutavad kõik keelekõnelejad vanusest, ametist, haridusest, elupaigast olenemata

kirjakeele tuumosa, mida vajab kogu rahvuskeele kasutajaskond (EKSS)


üldkäsitlus

kokkuvõtlik või ülevaatlik käsitlus (ka teosena, kirjutisena)

kokkuvõtlik v ülevaatlik käsitlus (ka teosena, kirjutisena) (EKSS)


üldlevila

mingi taime- või loomaliigi (vm üksuse) põhiline, peamine levikuala


üldnarkoos

kogu organismi tundlikkuse väljalülitamine

sügava une sarnane teadvusetuse ja kogu keha tundetuse seisund

narkoosivahenditega esilekutsutud teadvusetus ja valutundetus, millega kaasneb lihaslõtvus


üldnimetus

üldine koondav nimetus paljude eri objektide kohta


üldnimi

nimisõna (või nimisõnaühend), mis nimetab eset, nähtust vms vastavalt selle kuulumisele mingisse liiki, klassi (nt <eki-foreign>loom</eki-foreign>, <eki-foreign>puu</eki-foreign>,<eki-foreign> lennujaam</eki-foreign>)


üldomane

kellelegi või millelegi iseloomulikult, üleüldiselt omane


üldotstarbeline

laialdaseks otstarbeks vajalik, kasutatav vms


üldpind

hoone kõigi ruumide põrandapindala kokku (nt korteris elamispind koos kõrvalruumidega)


üldplaneering

maa-ala või asula üldine planeering, mis määratleb selle ala arengupõhimõtted


üldrahvalik

väga paljusid inimesi, kogu rahvast hõlmav


üldse

öeldut (halvustades) toonitades; muu hulgas


üldsus

rahvas, ühiskonnaliikmed kõige üldisemas mõttes

ühiskonna liikmed üldises mõttes, rahvas

inimesed, laiemad inimeste hulgad, rahvas, üldsus; teat. inimeste ring


üldsõnaline

selgesti määratlemata, mittemidagiütlev, sisuga kinnitamata


üleaedne

naaber (hrl talu- või eramuelanike kohta)


üle aisa lööma

armastussuhtes oma kaaslast seksuaalselt petma


üleandepealdis

allkirjastatud pealdis käibedokumendil (nt tšekil, obligatsioonil) omandiõiguse üleandmise tähistamiseks

veksli tagaküljel olev pealekirjutis, millega veksli edasiandja loovutab kõik õigused teusele isikule


üle andma

kellelegi midagi (pidulikult) kätte andma

midagi loovutama, kellegi valdusse, tehtavaks vms andma


üleandmine

kellelegi millegi (pidulik) kätte andmine

millegi loovutamine, kellegi teise valdusse, teise tehtavaks vms andmine


üleannetu

korrale mittealluv, käskudest ja keeldudest üleastuv


üleannus

ülemäärane, liiga suur annus (nt ravimit)


üleannustamine

ülemääraste annuste tarvitamine või ülemääraste annustega mõjutamine


ülearu

liiga (palju), rohkem kui vaja või kasulik


ülearune

selline, mida pole vaja või keda (enam) ei vajata


üleastuja

see, kes eeskirjadest, korraldustest vms kinni ei pea


üle astuma

korraldusi, reegleid rikkuma, neist mitte kinni pidama


üleastumine

reeglite, korralduste vms rikkumine, nende mittetäitmine

õigusvastane tegu, mis pole veel kuritegu


üleatlandiline

üle Atlandi ookeani kulgev või toimuv
Atlandi ookeani tagune


üledoos

uimastite ülemäärane annus, mis viib eluohtlikku seisukorda


üle-eelmine

ajaliselt eelmisele eelnenud
selline, mis eelneb eelmisele


üleeile

eilsele eelnenud päeval
eilsele päevale eelnenud päeval


üleeilne

eilsele eelnenud
üleeile olnud, toimunud, ilmunud vms


üle elama

raskustes vastu pidama, midagi keerulist taluma, seda välja kannatama


ülehindama

midagi või kedagi tegelikust tähtsamaks, paremaks, suuremaks pidama, millegi või kellegi väärtust liiga kõrgelt hindama

arvama, et keegi või miski on parem, suurem, kui see tegelikult on


üle hindama

tegelikust suuremaks, kõrgemaks, paremaks jne. pidama


ülehomme

homsele järgneval päeval
homsele päevale järgneval päeval
(AEG) päev pärast homset


üleilmastuma

ülemaailmseks muutuma (peamiselt majanduslike, sotsiaalsete, kultuuriliste suhete ülemaailmse seotuse suurenemise kohta)


üleilmne

selline, mis hõlmab või puudutab kogu maailma


üleinimlik

inimese normaalseid võimeid tugevasti ületav, keha- või vaimujõult eriti suur või tugev


ülejala

kiiruga (ja hooletult, lohakalt) tegutsedes


üle jõu elama

rohkem kulutama, kui sissetulek võimaldab


ülejärgmine

järgmisele järgnev
selline, mis järgneb järgmisele


ülejääk

maj väljaminekuid ületav sissetuleku osa (EKSS)


üle jääma

kasutamata, alles jääma
kasutamata, vabaks või alles jääma


ülejäänu

teine või muu (mingist hulgast või tervikust)


ülejäänud

(rühma vm terviku täpsustamata osa kohta:) mainitule lisanduv, teine, muu


ülekaal

(teistega võrreldes) valdav, tugevam või parem olemine, arvuline enamus (nt võistlustel, valimistel)

normaalsest v. lubatust suurem kaal (EKSS)


ülekaalukas

millegi poolest teistest üle olev, (teistega võrreldes) suure enamuse, üleolekuga (nt võistlustel, valimistel)


üle kaela

(kukkudes) keerutusi tehes, (otseti) ümber, külili või kummuli


ülekanderihm

rihmaratastel jooksev lõputa rihm rihmülekandes


ülekandevõrk

elektri, gaasi, kaugside vm liinide võrk vastava teenuse edastamiseks


üle kanduma

ühelt asjalt, nähtuselt, ühest valdkonnast, paigast teise üle minema


ülekanne

sündmuse, saate, reportaaži vm edastamine veebi, raadio, televisiooni vm sidekanali kaudu

see, kui midagi edastatakse näiteks raadio või televisiooni teel

arvude liitmisel või korrutamisel kümne järguühiku muutmine ühe võrra kõrgema järgu ühikuks


ülekantud

(sõnatähenduse kohta:) mingile ebatavalisele seosele, hrl võrdlusele toetuv, mitte otsene


üle kontrollima

hoolikalt, uuesti midagi üle vaatama, et milleski kindel olla


üle koormama

inimesele, asutusele, süsteemile vms rohkesti või ülemäära ülesandeid, kohustusi peale panema, teda sel viisil raskustesse pannes, liigselt pingutama sundides


üle korrutama

üha uuesti, pidevalt, tüütuseni üle kordama


ülekulu

aineliste varade kulutamine üle kehtestatud kulunormide


ülekurss

raha või väärtpaberi tegeliku börsihinna ja sellest madalama nimiväärtuse vahe


ülekuti

üksteise peal või peale, üksteise otsas või otsa


ülekuub

(endisaegne) pikem hõlmadega meeste või naiste ülerõivas


üle kuulama

asjaolude selgitamiseks kedagi üksikasjalikult küsitlema

kellelegi palju küsimusi esitama, et mingeid asjaolusid selgitada


ülekuulamine

kellegi üksikasjalik küsitlemine mingite asjaolude selgitamiseks


üle kõige

muust, teistest rohkem, kõige rohkem
kõigest muust parem


ülekäigukoht

koht või rajatis, kus millestki (nt tänavast, jõest) üle käiakse


ülekäigurada

jalakäijatele sõidutee ületamiseks mõeldud hrl märgistatud koht

koht sõiduteel, kus on valgusfoor ja/või valged triibud ja kust jalakäijad tohivad üle tee minna


üle käima

kuskilt üle liikuma
(midagi hõlmava tegevuse kohta)


ülekäte minema

ulakaks muutuma, paha peale, hukka minema


üleküllastama

millegi poolest liigrohkeks, ülemäära rikkalikuks tegema


üleküllastatus

seisund, kus midagi esineb ülemäära rohkesti, midagi on liiga palju saanud, üleküllastatud olek


üleküllastuma

millegi poolest liigrohkeks, ülemääraseks muutuma


üleküllus

ülemäärane rohkus
kui midagi on liiga palju


üleküps

(hrl viljade kohta:) liiga küps ja seetõttu hrl kasutamiseks vähem kõlbulik


üleliia

liiga (palju), rohkem kui vaja või kasulik


üleliiduline

(Nõukogude aja kohta:) kogu Nõukogude Liitu hõlmav, kogu Nõukogude Liidus kehtiv vms


üleliigne

selline, mida pole vaja või keda (enam) ei vajata


üleloomispiste

diagonaalselt õmmeldud piste riide lõikeservade hargnemise vältimiseks

äärestuspiste lõikeservade hargnemise vältimiseks või ääre ilustamiseks (EKSS)


üleloomulik

selline, mida inimene ei taju reaalsena, maisena, võimalikuna või loomulikuna

sealpoolne, jumalustega, vaimudega seotud vms


ülem

isik, kes ameti- või teenistusastmelt on teistest kõrgemal, hrl asutuse või (all)üksuse juht

inimene, kellele allub mingi rühm teisi inimesi, näiteks ettevõtte, asutuse või osakonna juht

ameti- v. teenistusastmelt, sotsiaalselt positsioonilt vm. suhtes kõrgemal seisev


ülemaailmne

selline, mis hõlmab või puudutab kogu maailma


ülemaine

üleloomulik, nagu mingisse teise maailma kuuluv, unenäoliselt ebatavaline


ülemal

(paiknemise, positsiooni mõttes) ülalpool, kõrgemal


ülemarst

raviasutuses peaspetsialistina töötav arst, oma valdkonna juht


ülemdomeen

kõrgeima taseme domeen domeeninimede hierarhias (nt .ee, .eu)


ülemine

(kõige) peal või kõrgemal olev või asetsev (võrdlevalt vähemalt kahe objekti puhul)


üleminek

varasemalt olukorralt, seisundilt, tegevuselt uuele, teistsugusele siirdumine

liikumine või teisenemine ühest asendist, olekust, olukorrast, etapist vms teise


üleminekuaastad

sugunäärmete talitluse alanemisega seotud eluetapp

ajajärk, millesse langeb naise suguküpse ea lõppemine


üleminekuriik

ühest majanduslikust või ühiskondlikust etapist teise, hrl totalitaarsest süsteemist demokraatlikku suunduv riik


üleminekuvorm

vaheastmeks olev vorm
vaheastmeks olev vorm (EKSS)


üleminekuühiskond

ühiskonna arenguetapp, mille käigus toimub üleminek diktatuurilt demokraatiale


üle minema

varasemat tegevust teise või teistsuguse vastu vahetama


üleminev

ajaliselt eelmisele eelnenud
selline, mis eelneb eelmisele


ülemine vererõhk

vererõhk, mis näitab südamest aorti paisatava vere kõige kõrgemat rõhku veresoontes


üleminut

jalgpallimatši lõppu lisatav mänguminut (nt seisakute korvamiseks)

(jalgpallis) aeg, mis lisatakse põhiajale korvamaks põhiajal olnud katkestusi


ülemkiht

(keskajal, klassiühiskonnas:) sotsiaalse seisundi poolest ühiskonnas valitseval positsioonil, võimul olev rühm inimesi


ülemkokk

teiste kokkade tööd juhtiv tähtsaim kokk


ülemsaksa keel

Saksamaa kesk- ja lõunaosas kõneldud keel, millel põhineb saksa kirjakeel


ülemus

isik, kes ameti- või teenistusastmelt on teistest kõrgemal, hrl asutuse või (all)üksuse juht

inimene, kellele allub mingi rühm teisi inimesi, näiteks ettevõtte, asutuse või osakonna juht


ülemuslik

ülemusele omane või iseloomulik, hrl tähtis või kõrk


ülemvõim

kõrgem võim
võim(utsemine) kellegi üle
juhtiv seisund


üle mõistuse

(üli)väga, äärmiselt
mõistetamatu, täiesti arusaamatu


ülemäära

liialt (palju), üle tavalise või aruka määra, üle normi


ülemääraline

(ametikoha kohta:) asutuse koosseisu ajutiselt kuuluv


ülemäärane

liialt rohke, normi või lubatud määra ületav


üleni

täiel määral, kogu ulatuses
täies ulatuses


üleolek

jõult, vägevuselt, oskustelt vm kellestki parem, üle olemine, edemus või paremus mingis suhtes

teistele inimestele ülalt alla vaatamine, üleolev suhtumine


üle olema

end mingist tundest, sündmusest mitte häirida, rivist välja lüüa laskma


üleolev

ülbelt uhke, teistele ülalt alla vaatav
seda väljendav


üleostmine

heade juhtide või spetsialistide ülemeelitamine teisest firmast (suurema töötasu pakkumisega)


üle paisutama

liialdades probleemi või mingit asjaolu suuremaks, tähtsamaks tegema, võimendatuna esitama


ülepaisutatud

liiga suureks aetud või tehtud, mingit liialdust sisaldav


ülepakutud

liialdatud, liialduse poolest silmatorkav


ülepannikook

suur üle kogu panni ulatuv õhuke pannkook


üle parda heitma

kedagi või midagi kõlbmatuks tunnistama, millestki loobuma

kõlbmatuna kõrvale jätma, kõrvaldama või hävitama


üle pea ja kaela

(kukkudes) keerutusi tehes, (otseti) ümber, külili või kummuli


ülepeakaela

kiirustades, tormakalt, uisapäisa
hooletul viisil.


üle pingutama

millegagi liiale minema, üle pakkuma (EKSS)


ülepääsmatu

selline, mis otsustavalt takistab millegi saavutamist


ülerahvastatus

olukord, kus inimesi on liiga palju, üleasustatud, ülerahvastatud olek


ülerahvastus

ülerahvastatud olek; liiga tihe asus(ta)tus


üleriided

õues, toariiete peal kantav riietusese (nt mantel, kasukas)

õues kantav riietusese (nt mantel, kasukas, jope)


üle saama

millegagi toime tulema, millestki võitu saama

mingi olukorraga toime tulema, millestki tugevam olema


üles andma

(vaenlasele, ametivõimudele, nõudmise peale) kellestki või millestki (tagaselja, äraandlikult) teatama, kedagi reetma


ülesanne

kohustusena sooritatavaks antud või võetud töö või toiming

töö või toiming, mis antakse sulle kohustusena teha


ülesaste

avalik esinemine, hrl muusikuna, näitlejana vm kunstialal


üles astuma

midagi avalikult ette kandma, publikule esitama (nt laval, konverentsil, televisioonis)


üles ehitama

midagi looma või koostama (kavakindlalt materjali valides ning korraldades)

kindlate põhimõtete järgi midagi looma või koostama

midagi looma v. koostama (kavakindlalt materjali valides ning korraldades) (EKSS)


ülesehitus

süsteemi, teose vm keerulise objekti sisemised seosed, koostisosade paigutus ja liitumise või seostumise viis

viis, kuidas osad mingi terviku sees paiknevad või omavahel ühendatud on


üles filmima

videona, filmina salvestama
kaameraga filmi või videot tegema


üles haipima

innukalt midagi esile tõstma, midagi kiitma, et tähelepanu saada


üles harima

(maa kohta:) põllumaaks tegema
põllumaaks tegema (EKSS)


üles joonistama

jäljendina, koopiana, pildina paberil kujutama


üles kaaluma

millegagi võrreldes kaalukamaks, olulisemaks, hinnatavamaks osutuma


üles kasvama

lapsepõlve- ja noorusaastaid mööda saatma (mõnikord osutab ka päritolule); suureks kasvama, sirguma.


üles kasvatama

hoolitsema lapse eest, kuni ta täiskasvanuks saab


üleskirjutaja

see, kes midagi kirja paneb, kirjalikult fikseerib


üles kirjutama

kirja panema, üles märkima; kirjutades registreerima, kirja pannes arvele võtma (EKSS)


üles kruvima

midagi numbrites väljendatavat kõrgeks ajama või kergitama


üleskutse

midagi tegema, kihutustööle õhutav pöördumine teatud hulga inimeste poole

laiemale kasutajaskonnale mõeldud reklaam (tavaliselt trükitud paberile)


üles kutsuma

väljendama tugevat soovi, et keegi midagi teeks


üles kündma

(rõhutab tegevuse lõpetatust:) põllumaad kündma


üles kütma

kellegi tundeid, meeli väga erutama, kedagi üles ärritama, ägedaks muutma

tundeid, meeli, kujutlusi vms. üles kihutama (EKSS)


üles laadima

andmeid, faile vms oma arvutist internetti, serverisse vm viima

oma arvutist andmeid või faile internetti panema

programme või andmeid arvutist teisaldama temaga ühendatud arvutisse, millel on rohkem ressursse, enamasti personaalarvutist suurarvutisse


üles leidma

otsimise peale leidma, (otsitut, vajalikku) avastama

kedagi või midagi tagasi saama, pärast seda, kui nad on kadunud olnud


üles liikuma

ruumis ülespoole liikuma
tõusma nt hinnalt, väärtuse poolest


üles looma

kudumi alustuseks silmuseid varrastele tegema


üles lugema

sama laadi asju või inimesi järjest, üksteise järel nimetama


üles lööma

(inimese kohta:) (ennast) ilusaks tegema, uhkelt ära ehtima, tublisti mukkima


ülesmäge

(piltlikult öelduna) paremuse suunas, paremini kui varem.


üles märkima

kirja panema, üles kirjutama
lühidalt kirja panema


üles otsima

otsima nii, et leiad selle, mida otsisid


üles panema

(internetti vm) vaatamiseks välja panema


ülespoole

kohalt, asendilt kõrgemale, suunaga üles


üles pooma

surmama sel moel, et silmus suleb surmatava hingamiselundid ja kaela veresooned tema enda keha raskusega

kedagi tapma nii, et talle seotakse nöör ümber kaela ja lastakse tal kukkuda


ülespoomine

teatav paberil mängitav äraarvamismäng, kus valede tähtede pakkumise eest moodustub võllas ja poodu


üles puhuma

liialdades kedagi v. midagi tähtsamaks, suuremaks, paremaks jne. tegema, kui ta v. see tegelikult on


ülespuhutud

liialdatult, õõnsalt suurejooneline
kunstlikult suureks, tähtsaks aetud


üles puhvima

(ennast) ära ehtima, uhkesti üles lööma, üles mukkima


üles rivistama

hrl sõjaväes rivikorda seadma, rivisse käsutama


üles soojendama

(katkenut, kadunut) elustama, taastama, taas käsitletavaks, tehtavaks võtma


üles soojenema

lõpuks tundeliseks, kaasaelavaks, sõbralikuks muutuma, ära heldima vms


üles sulatama

külmunud olekust vabastama
pehmeks või vedelaks sulatama


üles sättima

kuskile töökorda, tegevuseks, kasutamiseks valmis seadma või paigaldama


ülestikku

üksteise peal või peale, üksteise otsas või otsa


üles tulema

ülespoole, kõrgemale tulema (hrl astudes)


üles tunnistama

kui sa <eki-highlight>tunnistad</eki-highlight> midagi <eki-highlight>üles</eki-highlight>, siis sa ütled kellelegi, et oled teinud midagi halba


üles tõstma

midagi ülespoole, õhku või veekogu põhjast pinnale tõstma või liigutama


ülestõus

(laialdase) rahvahulga (relvastatud) vastuhakk, võitlusse astumine kehtiva korra vastu

surnute ärkamine uueks, igaveseks eluks (EKSS)


üles tõusma

ärkama, asemelt tõusma
ärkama, voodist tõusma
ärkama, asemelt tõusma. (EKSS)


ülestõusmine

(ristiusus:) surnute ärkamine uueks, igaveseks eluks


ülestõusmispühad

ristiusu pühad, mis tähistavad Jeesus Kristuse surnuist ülestõusmist

kristlik püha märtsis või aprillis, millega tähistatakse Kristuse surnuist üles tõusmist


ülestähendatu

see, mis on üles kirjutatud, kirja pandud tekst vm


ülestähendus

(käsitsi, trükituna) kirja pandud tekst või üksiksõnad, märge millegi kohta


ülesvõte

valguse abil keemiliselt või elektrooniliselt jäädvustatud pilt


üles võtma

jututeemat, lauluviisi vms alustama, algatama või katkestatut jätkama


ülesõidukoht

tee ja raudtee samatasandiline lõikumiskoht

koht, kus sõidutee ületab raudtee v. trammitee


üles äratama

uneseisundist ärkvele ajama, virguma panema

kui sa kedagi <eki-highlight>äratad</eki-highlight> või <eki-highlight>üles äratad</eki-highlight>, siis sa teed nii, et ta enam ei maga


üles ärkama

unest, uneseisundist toibuma, magamast ärkvele tõusma

kui sa unest <eki-highlight>ärkad</eki-highlight> või oled <eki-highlight>üles ärganud</eki-highlight>, siis sa enam ei maga


üles ärritama

kedagi väga närviliseks või vihaseks tegema


ülesöömine

vajadust, mõõdukuse piire ületav (pidev) rohke söömine


ületalitlus

mingi elundi normaalsest aktiivsem talitlemine


ületama

mingist piirist, määrast, näitajast suurem, kõrgem, rohkem, parem vms olema

mingist piirist või määrast suurem olema

midagi üle mingi mõõdu, määra tegema v. sooritama (EKSS)


ületamatu

selline, mis otsustavalt takistab millegi saavutamist


ületoitmine

toitmine suuremal määral, kui organism vajab, ülemäärane toitmine


üle tooma

mujalt teise (lähemasse) asukohta toimetama

kedagi (kaugemalt lähemale) uude ametisse, uuele töökohale vms panema, suunama


üle trumpama

kellestki või millestki mingis asjas, millegi poolest üle, vägevam või silmapaistvam olema


ületrükk

paberrahale või postmargile hiljem trükitud lisatekst vm


üle tulema

endisest leerist vastasleeri tulema, vastaspoolele asuma

endisest tööpaigast, organisatsioonist uude asuma


ületunaeile

päeval enne üleeilset, kolm päeva tagasi


ületähtsustama

midagi ülearu tähtsaks pidama, millelegi liigset tähelepanu pöörama


üle töötama

liiga palju, tervist kahjustavalt töötama (eriti vaimsel alal)


üleujutus

nähtus, kus vesi ujutab üle mingi maismaa osa, mis varem ei olnud vee all

olukord, kus palju vett katab maad, mis on tavaliselt kuiv


ülev

tavalisest, argisest kõrgemal seisev, austust ja imetlust äratav, pidulikult, pühalikult mõjuv


ülevaade

kogu ulatust haarav pilt, üldine terviklik ettekujutus millestki

mingit teost v žanri kokkuvõtlikult tutvustav kirjutis v ulatuslikum kirjatöö, harvemini suuline esitus


üle vaatama

millegi korrasolekut, nõuetele vastavust kontrollima

kui sa <eki-highlight>vaatad</eki-highlight> midagi <eki-highlight>üle</eki-highlight>, siis sa kontrollid, kas see on korras ja vastab nõuetele


ülevaatlik

millegi kogu ulatust haarav, millestki terviklikku ettekujutust andev


ülevaatus

millegi korrasoleku, nõuetele vastavuse kontrollimine

millegi tutvuvalt vaatamine või uurimine

millegi tähelepanelikult uurimine, et leida vigu


üleval

millegi või kellegi suhtes kõrgemas kohas, kõrgemal


üle valmima

(viljade kohta:) üleliia küpseks saama, liialt küpsema


ülevalolek

unest, magamast ärkvel olemine, mittemagamine


üleval pidama

kellegi või millegi eest majanduslikku hoolt kandma

kui sa <eki-highlight>pead</eki-highlight> kedagi <eki-highlight>ülal</eki-highlight>, siis sa aitad tal elada, nii et sa annad talle raha, toidu ja elukoha


ülevalpidamine

majanduslik hoolitsemine kellegi või millegi eest


ülevalpool

kohalt, asendilt kõrgemal
tasemelt, astmelt kõrgemal
kõrgemal


ülevalt

millegi suhtes kõrgemalt, ülaltpoolt
kõrgemalt, kõrgemast kohast


ülevalt alla vaatama

kellessegi või millessegi üleolevalt, halvakspanuga suhtuma


ülevaltpoolt

koha, asendi poolest kõrgemalt
taseme, astme poolest kõrgemalt
kõrgemalt, suunaga ülevalt alla


üle viima

teise asukohta või teisele töökohale, teise ametisse suunama, panema


üleviimine

teise asukohta, teisele töökohale viimine


ülevise

õlgadel kantav riietusese (nt sõba, suurrätt, pleed)


üle viskama

lõplikult ära tüütama või vastumeelseks muutuma


ülevoolav

emotsionaalselt laetud, erutusest kantud, liialdusteni laskuv, ohjeldamatu vms


ülevõim

(poliitiliselt) juhtiv seisund, (pikka aega kestev) võimalus oma tahet teostada, kedagi valitseda


üle võimete elama

rohkem kulutama, kui sissetulek võimaldab


üle võtma

kelleltki teiselt oma valdusse, oma kontrolli alla võtma

kellegi teise käest oma valdusesse võtma


ülevõtmine

kelleltki teiselt oma valdusse võtmine
mujalt, teistelt omaksvõtmine


üleäärepiste

diagonaalselt õmmeldud piste riide lõikeservade hargnemise vältimiseks


üleöö

väga kiiresti, lühikese ajaga, ootamatult


üleüleeile

päeval enne üleeilset, kolm päeva tagasi


üle ütlema

teist korda või korduvalt ütlema, üle kordama


üli

ülimalt, äärmiselt, ülemäära
ülim, äärmine, ülemäärane


ülihapend

keemilise elemendi ja hapniku ühend (ehk oksiid), milles on vähemalt kaks omavahel ühendatud hapnikuaatomit


ülihea

suurepärane, ülimalt hea, tore või sobiv


ülihiid

ülimalt suurte mõõtmete ja ülimalt suure heledusega täht


ülihiidtäht

ülisuurte mõõtmete ja ülisuure heledusega täht (EKSS)


ülihästi

väga, äärmiselt
suurepäraselt, eriti hästi


üliinimlik

inimese normaalseid võimeid tugevasti ületav, keha- või vaimujõult eriti suur või tugev


ülijumal

panteistlik taevajumal, kes on tähtsaim jumalate seas, kõrgeim olevus

panteistlik taevajumal, kes toimib ilmastikunähtustes


ülik

teistest jõukam ja mõjukam ülemast seisusest isik

ülemast seisusest isik; ladvakihi liige (EKSS)


ülikallis

väga palju raha maksev, äärmiselt kallis


ülikool

õppe- ja teadusasutus, kus omandatakse akadeemiline kõrgharidus ja akadeemiline kraad

kõrgharidust andev asutus, kuhu saab õppima minna pärast gümnaasiumi lõpetamist


ülikõrgsagedus

raadiolainete sagedus 30 000–300 000 kHz ehk 30–300 MHz (nn detsimeeterlainealal)


ülikõva

(koostiselt, vastupidavuselt) väga, äärmiselt kõva


ülim

kõrgeimasse järku kuuluv, kõrgeimal astmel olev


ülimalt

(võimalikuna, võimalusena) kõige enam, kõige rohkem. (EKSS)


ülimina

Sigmund Freudi psühhoanalüütilises isiksusekäsituses üks psüühika komponente, teadvuse ja alateadvuse vaheline sündsuse kontroll


ülimus

millegi suhtes tähtsaim, kõrgeim olek, ülim-olek


ülimuslik

tähtsuselt esikohal olev, millegi suhtes astmelt kõrgeim, tähtsaim olev


ülipikk

(ulatuselt, ajaliselt) väga, äärmiselt pikk


üliriik

tugev ja aktiivne suurriik, mis sekkub poliitiliselt kõikjal maailmas


ülistama

kellegi või millegi kohta ülimat tunnustust, austust, imetlust, rõõmu avaldama, kedagi või midagi vaimustunult kiitma


ülistus

kellegi või millegi kohta ülima tunnustuse, austuse, imetluse, rõõmu avaldamine, kellegi või millegi vaimustunud kiitmine


ülisuurslaalom

mäesuusatamise ala, kus on ühendatud kiirlaskumise ja suurslaalomi tehnika ning kus võistlusmaa on üle 1500 m pikk

mäesuusatamise ala, kus võisteldakse laskumises läbi lipukestega tähistatud väravate (EKSS)


ülitundlik

väga, äärmiselt tundlik
allergia all kannatav


ülivõrre

(grammatikas:) omadussõna või määrsõna võrdlusaste, mis näitab, et millelgi on vaadeldavat omadust suuremal määral kui ühelgi teisel samasse rühma kuuluval olendil, asjal või nähtusel (nt <eki-foreign>ilusaim</eki-foreign>, <eki-foreign>parim</eki-foreign>, <eki-foreign>kõige kaugemal</eki-foreign>)


üliväga

(eriti rõhutades:) äärmiselt, ülimal määral, väga-väga


üliõpilane

kõrgkoolis õppija
inimene, kes õpib kõrgkoolis
õpilane ülikoolis


üliõpilaselu

üliõpilaste elu ja tegevus ülikoolis õppimise ajal


üliõpilaskandidaat

mingisse kõrgkooli üliõpilaseks kandideerija


üliõpilaskond

kõik üliõpilased kokku, üliõpilased kogumina


üliõpilaskorporatsioon

kinnine üliõpilasorganisatsioon, mille liige hrl kannab eraldusvärvidega mütsi ja rinnapaela


üliõpilaslinn

linn, kus on ülikool(id) ja seetõttu elab palju üliõpilasi


üliõpilaslinnak

linnak, kus paiknevad üliõpilaste ühiselamud


üliõpilaspilet

mingi kõrgkooli üliõpilaseks olemist tõendav dokument


üliõpilaspäevad

üliõpilaskonna hrl mitmel järjestikusel päeval toimuv ürituste sari

üliõpilaskonna hrl. mitmel järjestikusel päeval toimuv ürituste sari


üll

(rõiva, rõivastuse kohta:) ülakeha katmas, katteks peal

väljendites, mis on seotud riiete kandmisega

naiste (harvemini meeste) karusnahkne v. karusnahaga ääristatud talvemüts Lääne-Eesti saarestikus


üllameelne

loomulaadilt selline, kes hindab kõrgemaid väärtusi, aateid ja ideaale ning järgib neid oma tegudes, olles hrl suuremeelne ja omakasupüüdmatu


üllatama

ootamatusena tulema või ilmnema, oma ootamatusega imestama panema, kelleski üllatust tekitama, kellelegi üllatust tegema

mingi ootamatu teoga kedagi imestama panema, kelleski üllatust tekitama


üllatav

üllatust tekitav, imestama panev
ootamatu, imestama panev


üllatuma

üllatatud olema, üllatust tundma
üllatust tundma
üllatust, hämmastust tundma


üllatus

ootamatu, üllatav tegu, asjaolu, sündmus vm

ootamatu sündmus, tegu, kingitus või muu

ootamatu (rõõmu või ka kurbust) valmistav sündmus


üllatuspomm

(millegi väga ootamatu ja üllatava kohta)


üllatusrünnak

(sõjas, lahingus:) rünnak, mis toimub kiirelt ja ootamatult, üllatusena, ilma eelneva hoiatuseta


üllatus-üllatus

osutab irooniliselt, et asi pole tegelikult üldse üllatav


ülle

(rõiva, rõivastuse kohta:) ülakeha katteks peale

väljendites, mis on seotud riidesse paneku, riiete proovimisega


üllitama

trükis, veebis vm viisil ilmutama, avalikult kättesaadavaks tegema

teoste, artiklite kohta: eraldi väljaandena, ajalehes või ajakirjas ära trükkima


ült

(rõiva, rõivastuse kohta:) ülakeha katmast, pealt ära

väljendites, mis on seotud riiete eemaldamisega


ümar

(millegi kuju iseloomustades:) kerajalt, kaarjalt või sõõrikuna ümmargune, kantide ja nurkadeta, sujuva joonega

ümmargune, (osaliselt) palli või ringi kujuga


ümaraleheline

(taime kohta:) liigile omaselt ümmarguste (juurmiste) lehtedega


ümarlauakohtumine

nõupidamine, kus kõigil laua ümber istujail on võrdne sõnaõigus


ümarplastika

igast küljest töödeldud ja vaadeldav skulptuur


ümarselgsus

lülisamba kõverus tahapoole (eriti rinnaosas)


ümarussid

klass ümarloomade hulka kuuluvaid lülistumata kehaga niitjaid usse


ümatama

korraks ümisema
üminal midagi ütlema
korraks ümisema; üminal midagi ütlema


ümber ajama

kummuli lükkama või tõukama, ümberminekut põhjustama

midagi püsti olevast asendist teise asendisse või tagurpidi lükkama


ümberarvestamine

olemasolevate, rahaliste vm andmete uuesti arvutamine ja arvestamine (ja muutmine)


ümber kantima

raha või muud vara (ebaseaduslikult) ühelt asutuselt, isikult või kontolt teisele üle kandma


ümber kirjutama

uuesti (parandustega, muudatusi tehes) kirjutama, uueks, teiseks tegema


ümber korraldama

tavapärast toimimist muutma, seda uutele oludele, tingimustele või nõuetele vastavaks seadma


ümberkorraldamine

uutele nõuetele vastavaks seadmine (EKSS)


ümberkorraldus

tavapärase toimimise muutmine
sellest johtuv muudatus


ümber kujundama

teistsuguseks muutma, teiseks tegema
reformima


ümberkujundamine

teistsuguseks muutmine, teiseks tegemine


ümber käima

kedagi teatud viisil kohtlema
midagi teatud viisil kasutama


ümberlõikamine

suguti eesnaha äralõikamine rituaalse tavana (juudi- ja islamiusulistel, paljudel loodusrahvastel)

vastav suguelundite lõikus naistel (nt eemaldatakse kliitor)


ümberlõikus

suguti eesnaha äralõikamine rituaalse tavana (juudi- ja islamiusulistel, ka paljudel loodusrahvastel); vastav toiming naistel (hrl. eemaldatakse kliitor)


ümber lükkama

millegi õigsust olematuks tegema, millegi paikapidamatust tõestama

tõestama, et mingi väide või seisukoht on vale


ümberlükkamatu

selline, mille paikapidamatust pole võimalik tõestada, täiesti kindel


ümbermaailmareis

väga pikk, suurele osale maailmast ringi peale tegev sõit (hrl laeva või lennukiga)

väga pikk, suurele osale maailmast ringi peale tegev (laeva)reis, ümbermaailmasõit (EKSS)


ümber mõtlema

(järele) mõeldes senist, varasemat otsust või seisukohta muutma

oma varasemat otsust, arvamust või seisukohta muutma


ümbermõõt

tasandilise kujundi piirava kinnise joone pikkus


ümbernurgajutt

mitte otse, vaid ääri-veeri räägitud jutt (EKSS)


ümber organiseerima

(ülesehituselt, põhjalikult) ümber korraldama


ümberpaigutamine

(asjade kohta:) teise kohta asetamine, ümbertõstmine

(inimeste jt elusolendite kohta:) teisale viimine, suunamine vms


ümber paiknema

asukohta vahetama, teise kohta asuma või asetuma


ümber paiskama

suure jõuga, hooga pikali või kummuli lükkama või tõukama


ümberpiiramine

vastase objekti või üksuse isoleerimine tema ülejäänud vägedest


ümber pöörama

vastupidisesse suunda keerama
vastupidisesse või teise suunda keerama


ümberpöörd

(käsklusena, käsuna:) pööra ümber, pööra tagasi


ümber rahvastama

teist rahvast endasse sulatama, enda rahvaga sarnaseks tegema, tema rahvuslikku omapära kaotama


ümberrahvastamine

vähemusrahva sulandamine enamusrahvasse selle keele, kultuuri ja usundi pealesurumise teel, assimileerimine


ümber seadma

midagi teisiti, teistsuguseks seadma, teise seisu või asendisse korraldama

midagi sobivaks, mingitele vajadustele vastavaks kohendama


ümberstruktureerimine

hrl majanduse või ettevõtte ülesehituse, toimimise, töökorralduse vms uuesti korrastamine


ümber sõnastama

uuesti, teisiti (ka mõtet muutes) sõnastama


ümbersõnastamine

mingi teksti edasiandmine teiste sõnadega


ümber sõrme keerama

kedagi enda tahte, oma mõju alla saama, kedagi endale kuulekaks tegema


ümber sündima

(mitmetes usundites ja filosoofilistes õpetustes:) uuesti, teisena sündima


ümbersündinu

(kristlikes usuvooludes:) usu kaudu päästetu

(budismis vm:) taassündinu, reinkarneerunu


ümber tegema

muutma, teistsuguseks või teiseks tegema

millelegi midagi ümber ehitama v. rajama (EKSS)


ümber tõstma

(mööblit vm) teise kohta, ümber paigutama


ümbertõstmine

millegi teise kohta tõstmine, millegi või kellegi ümberpaigutamine


ümber töötama

midagi töötlema, teistsuguseks või teiseks tegema


ümber vahetama

teistsuguse või samalaadsega asendama, teise vastu või omavahel vahetama

millegi muu v. teistsugusega asendama (EKSS)


ümbervalimine

mingi ametikoha, esindaja vm uuesti valimine


ümber veenma

veenmise jõul kedagi oma arvamust, tõekspidamisi vms muutma panema


ümberütlus

teiste sõnadega edasi antud, ümber sõnastatud väljend või ütlus


ümbrik

paberist nelinurkne ümbris hrl lähetatava kirja tarvis

nelja nurgaga paberist ese, mille sisse käib kiri


ümbris

viiruse pärilikkusainet ümbritev valgukiht


ümbrispott

lillepoti (keraamiline) ümbris
lillepoti (keraamiline) ümbris (EKSS)


ümbritsema

midagi millegi ümber rajama, paigutama või looma

midagi millegi ümber rajama, paigutama v. looma (EKSS)


ümbrus

midagi või kedagi ümbritsev, millegi või kellegi läheduses olev ala

ala, mis on millegi ümber, millegi läheduses


ümiseja

suurt oravat meenutav, enda kraabitud urus elav rohtla- ja mägialade näriline


ümmardama

kellegi eest pühendunult hoolitsema, kedagi püüdlikult teenima või teenindama

kellegi ümmardajaks olema, ümmardajana toimima


ümmargune

(arvu v. hulga kohta:) nulli v. nullidega, harvemini viiega lõppev


ümmarguselt

(mingi arvu kohta:) mitte päris täpselt, vaid umbes mainitu ringis, ümardatult


ümmik

(loom- ja taimorganismidel:) tugeva kestaga ja vähese veesisaldusega moodustis, mis tekib madalal arengutasemel olevatel organismidel puhkeperioodiks või ebasoodsate elutingimuste üleelamiseks


üpris

(nõrgendab omadust või asjaolu:) peaaegu täiel määral


üpsilon

eesti tähestiku võõrtäht (esineb üksnes võõrnimedes ja tsitaatsõnades)

vastav häälik võõrkeele hääldusreeglite kohaselt

y-tähe prantsuse keelest pärinev nimetus.


ürgaegkond

Maa geoloogilise ajaloo vanim aegkond vana geoloogilise ajaarvamise skaala järgi

Maa geoloogilise ajaloo vanim aegkond (vana geoloogilise ajaarvamise skaala järgi) (EKSS)


ürgaegne

ürgaega kuuluv, sel ajal olnud, toimunud või sellest ajast pärit


ürgaine

kõigi asjade ja nähtuste, kogu maailma aluseks olev põhiaine (hrl antiikfilosoofias)


ürgelement

(vanaaja filosoofias:) üks neljast materiaalsest ürgalgest (tuli, vesi, õhk või maa)


ürgeoon

Maa geoloogilise ajaloo vanim suurim ajavahemik, mis algas üle 4,2 miljardi aasta tagasi ning kestis umbes 1,7 miljardit aastat


ürglind

hilisjuuras elutsenud algeline lind, mitmete tunnuste poolest roomajate ja pärislindude vahevorm


ürgmets

inimtegevusest puutumata vana mets, suur iidne mets


ürgnaiselik

väga naiselik, naistele igipõliselt omane


ürgraikad

ürgaegsed sõnajalgtaimed, lihtsaima ehitusega maismaataimed


ürgvana

väga vanast ajast pärit, väga ammu tekkinud, loodud vms, väga vana


ürgveis

suur hangutaoliste sarvedega väljasurnud imetaja, tänapäeva koduveise eelkäija


ürikuteadus

ürikute analüüsimisega ja nende ehtsuse kindlakstegemisega tegelev ajaloo abiteadus


üritama

püüdma midagi teha, mingit eesmärki, tulemust saavutada


üritus

teatava eesmärgiga korraldatud avalik või sotsiaalne ettevõtmine

organiseeritud ettevõtmine, näiteks pidu või spordivõistlus


ÜRO

1945. aastal 51 riigi poolt moodustatud rahvusvaheline organisatsioon, mille eesmärk on tagada rahu ja julgeolek, inimõigused ja rahvusvaheline koostöö


üsk

loote asukoht ema kehas
loote asukohana rasedusega ühenduses


üsna

(nõrgendab omadust või asjaolu:) peaaegu täiel määral

intensiivistab omadust; päris palju; pigem rohkem kui vähem


üterbium

pehme hõbevalge metall, omadustelt haruldane muldmetall (lantanoid), keemiline element järjenumbriga 70


ütlema

infot, arvamust, suhtumist, tundeid vms sõnades suuliselt väljendama

(lühikest) infot, arvamust, suhtumist või tundeid sõnades suuliselt väljendama

suhtlema või midagi väljendama (sageli ka mitteverbaalselt)


ütlemata

nii hämmastama panevalt, et sõnu ei leia


ütlematagi

(millegi iseenesestmõistetava, üldiselt teadaoleva kohta)


ütlemine

millegi suuline väljendamine
miski öeldu


ütlemisviis

viis, kuidas midagi sõnadega väljendatakse, sõnalise väljenduse laad


ütlus

teatav kindlakskujunenud väljend, kõnekäänd, fraas vms

suuliselt esitatavate faktiliste andmete kogum (EKSS)


ütrium

pehme hõbedase läikega metall, omadustelt haruldane muldmetall või siirdemetall, keemiline element järjenumbriga 39


üür

tasu, mis makstakse omanikule tema vara kasutamise eest

tasu näiteks teisele inimesele kuuluva korteri, toa või auto kasutamise eest

omaniku tulu rentnikule kasutada antud vara eest


üürgama

väga valju (ebameeldivat, ühetoonilist) heli tekitama


üüriauto

sõitudeks kokkulepitud tingimustel kasutada antav auto


üürihind

summa, mis tuleb maksta millegi üürimise eest


üürikorter

kellegi teise korteris elama ja selle eest renti maksma


üürile andma

midagi kokkulepitud tingimustel, tasu eest kellelegi kasutamiseks andma

oma vara teisele inimesele, asutusele või ettevõttele raha eest kasutada andma


üürilevõtja

see, kes võtab midagi teisele kuuluvat kokkulepitud tingimustel enda kasutusse


üürile võtma

midagi kokkulepitud tingimustel, tasu eest kelleltki kasutada võtma

raha eest teiselt inimeselt näiteks maad või hoonet kasutada võtma


üüriline

inimene, kes üürib kelleltki ruume, näiteks korterit


üürimaja

väljaüürimiseks mõeldud korteritega maja

(omaaegne) üüritavate korteritega elamu (EKSS)


üürituba

üürile antud või üürile võetud tuba
tuba üürimiseks
üüritav, üüritud tuba (EKSS)


x

(geomeetrias:) üks kolmest koordinaadist (lisaks ordinaadile ja aplikaadile), mis määravad punkti asendi ruumis koordinaadistiku suhtes, punkti kaugus y-teljest


Xe

õhus leiduv väärisgaas, mis inimesele mõjub uimastavalt, keemiline element järjenumbriga 54


X-generatsioon

aastail 1960 kuni umbes 1980 sündinud põlvkond


x-kiired

väga lühikese lainepikkusega elektromagnetiline kiirgus, mida kasutatakse nt meditsiinis


X.O.

konjaki vm kange alkoholi kvaliteeditähis, mis märgib vähemalt 9 aasta vanust alkohoolset jooki


x-telg

koordinaatteljestiku horisontaalne, vasakult paremale suunduv telg

teljestiku esimene koordinaattelg (EKSS)


Y

pehme hõbedase läikega metall, omadustelt haruldane muldmetall või siirdemetall, keemiline element järjenumbriga 39


y

(geomeetrias:) üks kolmest koordinaadist (lisaks abstsissile ja aplikaadile), mis määravad punkti asendi ruumis koordinaadistiku suhtes, punkti kaugus x-teljest


Yb

pehme hõbevalge metall, omadustelt haruldane muldmetall (lantanoid), keemiline element järjenumbriga 70


Y-generatsioon

põlvkond, kelle sünniaeg jääb vahemikku 1980ndate algusaastatest kuni 2000ndate algusaastateni


yoni

(hinduismis:) naissuguelundi kujuga religioosne viljakussümbol


y-telg

koordinaatteljestiku vertikaalne, alt üles suunduv telg


Yucatán

Kesk-Ameerika poolsaar, mis asub Kariibi mere ja Mehhiko lahe vahel


yuppie

edasipüüdlik, alati korrektselt riides noor mees


aastaringselt

kogu aasta jooksul ilma katkestamata, terve aasta

(AEG) läbi aasta toimuvana, terve aasta jooksul


abiellumine

abielu ametlik registreerimine
paaripanemise tseremoonia (EKSS)


abistamine

kellelegi abi osutamine, nõu, jõuga vm moel abiks või toeks olemine


abistaja

inimene, kes abistab kedagi, abiks olev inimene (kas ajutiselt, juhuslikuna või pidevalt)


abitus

tunne, et ei ole võimalik midagi teha
abi, tuge, kaitset vajav; jõuetu, väeti


agaralt

innukalt millegagi tegutsevalt või tegelevalt (EKSS)


agarus

innukus, suur ettevõtlikkus ja pealehakkamine

innukalt millegagi tegutsev v. tegelev v. midagi tegev


agitatsiooniline

(kirglikult) midagi tegema õhutav või ässitav


ahnelt

võimalikult palju endale saada tahtes, kiirustades


aineliselt

varade, raha poolest, varade, rahaga seotud


ainuisikuliselt

ainult ühe isiku poolt teostatavalt
ainult ühes isikus kehastuvalt


akromaatilisus

optilise riista omaduste sõltumatus lainepikkusest

seadme omaduste sõltumatus teda läbivate elektromagnetlainete pikkusest; kasutatakse peamiselt optikariistade iseloomustamisel


aktiivsus

iseloomult aktiivne; liikuma v. tegutsema kiirelt ja energiliselt


aktuaalsus

vastavus sellele, mis on praegusel (või teataval) ajalõigul tähtis, tähelepanu keskmes

päevakorral olev, antud ajalõigul tähtis


akuraatselt

täpselt, väga korralikult, nõuetele vastavalt

korda armastavalt ja seda nõudvalt (EKSS)


alaväärsus

teistest halvem oleku või halvemaks peetu tunne


algajalik

pisut oskamatult, kogenematult tehtud, algajale omane


algatusvõimeline

võimeline midagi algatama, mingi ettevõtmisega alustama


algoloog

vetikateadlane, algoloogia e fükoloogia eriteadlane


amatöörsportlane

asjaarmastajast sportlane, mitteelukutseline sportlane


amfiibne

(hrl looma kohta:) osalt veelise, osalt maise eluviisiga, mõnede veelise tunnustega


ampsti

annab edasi suutäie häälekat hammustamist või allaneelamist


anakronistlik

oma ajakohasuse kaotanud, vanamoelisuse tõttu teatud aega sobimatu


analoogiliselt

(täpselt) samamoodi nagu, samal viisil, sarnaselt

millegagi samalaadsel, sarnasel, olulistes tunnustes kooskõlas oleval moel. (EKSS)