tõendmaterjal

millegi tõenduseks olev, midagi tõendav materjal (nt kellegi süüdimõistmise üle otsustamisel)


tõendus

seik, asjaolu vm, mis annab millestki tunnistust, kinnitab millegi paikapidavust


tõene

tegelikkusele, tõsiasjadele, faktidele vastav, paikapidav


tõenäolik

selline, mis arvatavasti toimub või teoks saab, oletatav, usutav, võimalik


tõenäoliselt

osutab ebakindlale teadmisele, oletusele, suhteliselt suurele tõenäosusele

kasuta siis, kui sa arvad, et miski juhtub või on tõsi


tõenäolisus

see, kuivõrd on võimalik, et mingi asi toimub


tõenäosuslik

(statistilisel) juhusel, juhuslikkusel põhinev, tõenäosusel põhinev


tõepoolest

(suhtluses ütlust, väidet kinnitava sõnana:) (päris) kindlasti

rõhutab, et miski on just nii, nagu sa ütled


tõepära

vastavus tegelikkusele, tõsiasjadele
tõelevastavus


tõepärane

tegelikkusele, tõsiasjadele vastav
tõele vastav, mitte vale ega eksitav


tõestama

uurimistulemustele, faktidele või loogikale toetudes millegi olemasolu või tõesust kindlaks tegema või midagi veenvalt põhjendama

(faktidega, tegudega) näitama, et miski on tõsi


tõestus

millegi olemasolu või tõesuse kinnitamine või veenev põhjendamine, hrl uurimistulemustele, faktidele või loogikale toetudes

midagi tõestav seik, asjaolu, argument vms., tõendus (EKSS)


tõesus

millegi õigsus, tõelevastavus, (väite, otsustuse) paikapidavus


tõhk

kastan- kuni mustjaspruun, pika saleda keha, madalate jalgadega ning kirju näoga kiskja


tõhus

toimelt, mõjult soovitud, häid või vajalikke tulemusi andev

selline, mille toime või mõju on hea või annab vajalikke tulemusi


tõhustama

paremini toimivaks, tõhusamaks muutma
efektiivsemaks, tõhusamaks muutma


tõik

see, mis tõesti on toimunud või eksisteerinud, mis tõesti toimub või eksisteerib

mingi asjaolu, märkimist vääriv üksikasi

see, mis on tõesti toimunud või olnud, mis tõesti toimub või on olemas


tõke

liikumist, edasipääsu tõkestav ese, rajatis vms

tõkkejooksu distantsile püstitatud kunstlik takistus, mis tuleb hüpates ületada; (pl.) kõnek tõkkejooks; tõkkejooksu distants (EKSS)


tõkend

ennetav sunnivahend süüdistatava mingi teo takistamiseks (nt allkiri elukohast mittelahkumise kohta, vahi alla võtmine, kautsjon)


tõkestama

liikumist või protsessi takistama, peatama


tõkkepuu

seadis, millega tõkestatakse liiklus raudtee ülesõidukohas enne rongi läbisõitu või reguleeritakse sõidukite pääsu mingile territooriumile ja sealt välja


tõlge

igasuguse märgisüsteemi asendus teisega (EKSS)


tõlgendama

millestki teatud viisil aru saama, millelegi teatud tähendust või sisu andma

millegi (tegelikku) sisu, olemust avama, lahti mõtestama


tõlgendus

teatud arusaam millestki, seletus millegi kohta

loov esitus v. ettekanne; (loov) tõlgendus


tõlgitamatu

selline, mida ei saa (otse, sõna-sõnalt) tõlkida


tõlk

see, kes teksti hrl suuliselt ühest keelest teise tõlgib

keegi, kes on vahendajaks erinevate keelte rääkijate vahel


tõlketeadus

tõlkimise seaduspärasusi uuriv ja üldistav filoloogia haru


tõlketekst

lähteteksti tõlkimise tulemusel saadud tekst


tõlkevaste

sõna või väljend, mis väljendab sama sisu teises keeles


tõlkija

inimene, kes teksti hrl kirjalikult ühest keelest teise tõlgib


tõlkima

suulist või kirjalikku teksti teises keeles edasi andma, teksti ühest keelest teise keelde vahendama

suulist või kirjalikku teksti teises keeles väljendama


tõlkimine

teksti vahendamine ühest keelest teise keelde (ka tegevusalana; sagedamini kirjaliku teksti vahendamise kohta)


tõllakuur

kõrvalhoone või ruum, kus hoiti ja hooldati tõldu, vankreid, regesid ja saane ning hobuseriistu

kõrvalhoone v ruum, kus hoiti ja hooldati tõldu, vankreid, regesid ja saane ning hobuseriistu (EKSS)


tõmbama

käega või mingi abivahendi abil enda poole või mingis suunas liikuma panema

(jõudu kasutades) midagi või kedagi liikuma panema, tavaliselt enda poole


tõmbejõud

kehi või aineosakesi üksteise poole tõmbuma panev jõud


tõmbelukk

kahest vastastikku hambuvast hammastikust ja lukustist koosnev sulgemisvahend, mida suletakse ja avatakse lukustit piki hammastikku tõmmates

piklik vahend, mille küljes olevat väikest osa tõmmates saab avada ja sulgeda näiteks kotte, riideid või taskuid


tõmbenoot

kalapüünis, mis lastakse vette kaldalt ja veetakse tagasi kaldale


tõmbenumber

publikut ligi meelitav vaatamisväärsus või esitus


tõmbetuul

tugev õhuvool, mis tekib nt vastakuti avatud akende korral ja hoonete vahel


tõmblema

(lihaste, mõne kehaosa, keha kohta:) kiiresti korduvalt kokku, krampi tõmbuma, tahtele allumatult liikuma


tõmblus

lihaste kiire korduv kokku-, krampitõmbumine, kehaosa, keha tahtetu liikumine


tõmmis

(graafikas:) jäljend, mis on tehtud graafiliselt töödeldud plaadilt paberile vm materjalile

trük trükilao äratõmme, väljatrükk; arvutist paberile väljatrükitud informatsioon, väljaprint (EKSS)


tõmmu

(inimese nahavärvi kohta:) tume, eri toonides pruunikas või pruun


tõmmunahaline

tumeda nahavärvusega, tõmmu nahaga
pruunika või pruuni nahavärvusega


tõngermaa

segi, pahupidi pööratud, ülessongitud ebatasane maa (nt sigade, mõne masina poolt)


tõotama

pühalikult lubadust andma
kindlalt lubama
lubadust andma


tõotus

kindel lubadus (mõnikord ka etteantud vormis)


tõprakari

(sõimusõnana pahameelt, nördimust äratava olukorra, inimeste kohta)


tõpranägu

(alatu, autu vms inimese kohta, hrl sõimusõnana)


tõpratohter

veterinaaria alal tegutsev, loomi raviv arst


tõrelema

kellegagi pahandama, oma rahulolematust ja pahameelt sõnades väljendama


tõrge

süsteemi, seadme vms töövõime osaline või täielik kadu, kõrvalekalle tavapärasest talitlusest

olukord, kus arvutisüsteem hakkab toimima ebanormaalselt või lõpetab üldse töö


tõrges

(inimese vm elusolendi kohta:) selline, kes meelsasti ei allu ega kuuletu, raskesti juhitav


tõri

õõnestatud puuoksast valmistatud või puukoorest keeratud ilma sõrmeavadeta kooniline toru, endisaja karjaste puhutav mänguriist


tõrjelahing

lahing, mille eesmärk on tõrjuda vastase pealetung tagasi ja säilitada oma positsioone


tõrjevahend

midagi hävitav, eemalepeletav aine, ese vms tõrjeabinõu


tõrjuma

kedagi eemale, kaugemale ajama, ära ajama

spordis vastase löögi tõrjumine, näiteks jalgpallis


tõrkuma

(inimese või looma kohta:) mitte kuuletuma, vastu hakkama, mitte tahtma midagi teha


tõrs

suur ülalt pisut ahenev või silindriline puunõu


tõrvaajamine

puutõrva saamine männikändudest põletamise teel


tõrvalont

(käes hoitav) lahtise tulega valgusallikas


tõrvas

tõrvarikas puu või puutükk
tõrvarikas puu v puutükk


tõrvatilk meepotis

(head üldpilti rikkuva, segava, halva asjaoluga ühenduses)


tõrvik

hrl. pidulikel juhtudel kasutatav (käes hoitav) lahtise tulega valgusallikas


tõsi

see, mis vastab tegelikkusele, on tõsiasjadega vm viisil tõendatud, tegelikud asjaolud, asjade tegelik seis, hrl vastandatuna kujutletule


tõsiasi

see, mis tõesti on toimunud või eksisteerinud, mis tõesti toimub või eksisteerib

mingi asjaolu, märkimist vääriv üksikasi

see, mis on tõesti toimunud või olnud, mis tõesti toimub või on olemas


tõsielufilm

hrl näitlejateta, tõsielulisi sündmusi kujutav film


tõsieluline

tegeliku eluga seotud, tõsielust pärinev


tõsielusari

meelelahutussari televisioonis, kus osalejaid jälgitakse argielusituatsioonis või täidavad nad neile antud ülesandeid, <eki-foreign>reality show</eki-foreign> sari


tõsieluseep

igapäevaelu, tõsielu sündmusi käsitlev (meelelahutuslik) telesari


tõsijutt

tõele vastav, paikapidav, õige jutt
tõsine jutt


tõsikindel

selline, mille paikapidavuses pole põhjust kahelda


tõsimeeli

siiralt, tõsiselt, pühendunult, mitte naljatades, teeseldult või kergelt võttes


tõsimeelne

selline, kes võtab asju tõsiselt, tõsise meelelaadiga


tõsine

(inimese ilme, oleku kohta:) millessegi suure tähelepanuga, keskendunult suhtuv, mitte naljatlev või naeratav


tõsiselt võtma

millessegi või kellessegi suure tähelepanuga suhtuma, millelegi keskenduma


tõsiusklik

(oma usku tõsiselt suhtuva inimese või pühendunud uskliku kohta)


tõstatama

midagi algatama, arutlusele võtma, nt probleemi püstitama


tõstatuma

(küsimuse, probleemi vms kohta:) esile tulema, päevakorda kerkima


tõstesport

raskejõustikuala, mis seisneb tõstekangi tõstmises põrandalt pea kohale sirgetele kätele ning hõlmab rebimise ja tõukamise

spordiala, kus tõstetakse spetsiaalset rasket metallist vahendit sirgete kätega pea kohale


tõstetool

paikne tõstuk inimeste või esemete edasitoimetamiseks ehitise eri kõrguses olevate peatuskohtade, hrl majakorruste vahel

masin, mis viib inimesi ja asju kõrgetes hoonetes üles või alla


tõstevõime

masina või seadme võime tõsta koormusi ilma purunemata või stabiilsust kaotamata


tõstma

midagi või kedagi ülespoole, kõrgemale liigutama või panema


tõsturlihas

(ülahuult, ülemist silmalaugu vm) tõstev lihas


tõtakas

kiirustades toimuv, (liigse) kiiruga, ülepeakaela tehtav


tõtlema

kiiresti, kiiruga kuhugi minema, kiiresti liikuma


tõttu

osutab asjaolule, isikule vms põhjusele, millest või kellest tingituna midagi toimub

osutab põhjusele, millega seoses midagi toimub


tõtt vaatama

üksteisele pingsalt, üksisilmi otsa vaatama


tõtt-öelda

(rõhutav üldlaiend:) alustab vastandavat väidet, pehmendab otseütlemist


tõu

jäme, kolmest taimekiulisest trossist vastupäeva kokkukeerutatud tross (nt ankru- ja puksiirtrossiks)


tõug

teravili, mis külvatakse kevadel ja annab saaki sama aasta suvel või sügisel

mingi kodulooma, kodustatud putuka vms. isendite kogum, mida iseloomustavad ühtne põlvnemine ning kodustamise ja pidamise kestel kujunenud ühesugused pärilikud omadused (EKSS)


tõuge

millelegi algust panev või hoogu andev asjaolu

tegu, mille käigus rakendatakse jõudu millegi liigutamiseks; (ühekordne) lükkamine


tõuk

mardikaliste jt putukate ussitaoline vastne, kellel hrl on pea ja kolm paari rindmikujalgu

paljude kahetiivaliste peata ja jalgadeta vastne


tõukama

löögiga või pideva surumisega kuhugi või mingis suunas liikuma panema, järsult, hooga, jõuga lükkama (et midagi mingisse asendisse viia)


tõukefond

rahalised vahendid, millest rahastatakse Euroopa Liidu mahajäänumate piirkondade arengu kiirendamist

Fond, millest rahastatakse Euroopa Liidu mahajäänumate piirkondade arengu kiirendamist (EKSS)


tõukejõud

millekski tõuget andev, midagi esilekutsuv (väline) tegur, olukord vms

kehi v. aineosakesi üksteisest eemalduma panev jõud


tõukekelk

kõrge seljatoe ja pikkade jalastega tagant tõugatav kelk


tõukeratas

jalaga tõugatav või elektriline kaherattaline sõiduriist

sõiduk, mida sa liigutad ühe jalaga lükates


tõuketoetus

Euroopa Liidu tõukefondidest kaasrahastatav toetus


tõuklema

üksteise külge puutudes, üksteist tõugates trügima


tõukuma

millegi tekkeks põhjust, algust saama, millestki lähtuma


tõukurpuksiir

peam jõgedel kasutatav puksiir, mis pukseerib praame, praamkonteinereid v neist koostatud praamironge enda ees tõugates


tõus

ülespoole, kõrgemale liikumine
paranemine, ülenemine (EKSS)


tõusetuma

(küsimuse, probleemi vms kohta:) esile tulema, päevakorda kerkima


tõusik

eesõigustatute ning rikaste hulka tõusnud isik, kes püüab oma üleolekut näidata raha ja asjade ning silmahakkava, ka seadusi eirava käitumise kaudu


tõusma

ülespoole, kõrgemale, taeva poole liikuma

sündima; ilmuma, (esile) tulema; kerkima (EKSS)


tõusujoon

(arenemise, edenemise, edasimineku vms kohta)


tõusutee

(arenemise, edenemise, edasimineku kohta)


tõusutrend

suundumus ülespoole: millegi kasvule, suurenemisele vms


tõutervishoid

õpetus inimkonna pärilike omaduste parandamisest ja selleks rakendatavate meetodite kogum


tõuvili

teravili, mis külvatakse kevadel ja annab saaki sama aasta suvel või sügisel


Tõva

Venemaa koosseisu kuuluv vabariik Lõuna-Siberis Mongoolia piiril


tõva

ühe Lõuna-Siberis ja Mongoolias elava turgi rahva liige


tõva keel

turgi keel, mida kõneldakse Tõvas ja Mongoolias


tõvalane

turgi rahvas Lõuna-Siberis ja Mongoolias, Tõva põhirahvas (EKSS)


tõvekindlus

organismi võime tõrjuda haigustekitajaid, organismi haiguskindlus


tõvetunnuslik

(haigusnähu kohta:) mingile tõvele iseloomulik


tõvevimm

märgid haiguse algusest või selle jäänused


täbar

(asjade, nähtuste, olukordade kohta:) vaeva, muret, kannatusi valmistav, millegi poolest puudulik või ebarahuldav


täbarus

täbar olukord
ebameeldiv asjaolu, seik vms


tädi

(vanem) naine; kõnetlussõna lapse viisakal pöördumisel naisisiku poole


täheaasta

ajavahemik, mille jooksul Päike näivalt teeb tiiru tähtede suhtes


täheatlas

kogu taevasfääri hõlmav taevakaartide komplekt


tähekaart

taevasfääri või mõne selle osa esitus tasandil


tähekogu

silmatorkavalt heledate tähtede kujund taevavõlvil, kus tähed on määratud kindlate koordinaatidega ning mille sisse jäävad tähed, täheparved, galaktikad vm (nt Andromeeda, Suur Vanker)


tähekompass

kompass, mis määrab ilmakaari taevakehade näiva liikumise järgi


täheladur

trükiteksti ladumise masin, milles ladu valatakse trükitinast üksikute tähtede viisi

üksikute tähtede viisi trükiladu valav ladumismasin (EKSS)


tähelepandamatu

teiste (omasuguste) seas märkamatu, huvi mitte äratav


tähelepandav

selline, mis äratab või väärib tähelepanu


tähelepanek

see, mida on märgatud, märkamisel põhinev fakt, arvamus, mulje vm

see, mida on tähele pandud, tähelepanemisel põhinev fakt, arvamus, mulje vms (EKSS)


tähelepanelik

selline, kes jälgib hoolega, märkab vajalikku, keskendub sellele, mida parasjagu teeb

selline, kes märkab detaile või seda, mis tema läheduses toimub

nii iseloomustatakse inimest, kes märkab ja arvestab teisi


tähele panema

millestki teadlikuks saama, märkama
(hoolega) jälgima
märkama, millestki teadlikuks saama


tähelepanematu

selline, kes ei jälgi piisava hoolega, ei märka vajalikku, halvasti keskenduv


tähelepanu

keskendumine mingile objektile või toimingule

teadvuse võime keskenduda mingile objektile või tegevusele

üldine huvi, mis tekitab soovi rohkem teada saada


tähelepanu juhtima

mingit asjaolu (infoks, hoiatuseks) ära märkima


tähelepanu pöörama

midagi või kedagi oluliseks pidama, olulisena esile tooma, millegagi eriliselt tegelema


tähelepanuväärne

millegi poolest oluline, eriline, silmapaistev


tähendama

(sõna, väljendi vms kohta:) teatud sisu, mõtet kandma, seda väljendama

teat. tähendust, sisu, mõtet kandma, millelegi osutama, viitama, millegi märgiks olema


tähendamissõna

Piiblis esitatud hrl lihtne lühike lugu, mida kasutatakse vaimse tõe või põhimõtte selgitamiseks ja õpetamiseks


tähendus

sisu või mõte, millele sõna, sõnaühend või märk osutab, viitab, see, mida ta väljendab

mõte, mida mingi sõna, märk või heli kannab

see, millele miski osutab, viitab; sisu, sõnum, mõte (EKSS)


tähendusetu

ilma sisuta või (sügavama) mõtteta, ilma tähenduseta


tähenduslik

erilise, eriti olulise tähendusega, selgelt millelegi vihjav või viitav


tähendusõpetus

keeleteaduse osa, mis uurib sõnade jm keeleüksuste tähendusi, keele, tegelikkuse ja mõtlemise seoseid


tähenärija

inimene, kes on väiklaselt täpne
väiklaselt täpne inimene


tähenärijalik

kõiki reegleid ja formaalsusi rangelt arvestav, väikluseni täpne


tähenärimine

kõikide reeglite ja formaalsuste range arvestamine, väiklane täpsus


tähesadu

loodusnähtus, kus öötaevasse lakkamatult ilmuvad helendavad meteoorid

mingi taevakehaga (näiteks komeedi või asteroidiga) seotud meteooride nähtavale ilmumine


tähestik

mingis keeles kasutatavate tähtede kogum, mis esitatakse kindlas järjestuses

mingis keeles kasutatavad tähed kindlas järjekorras

mingis keeles kasutatavate tähtede kogum, mis esitatakse tavapärases järjestuses (EKSS)


tähesüsteem

tähtede ja nende jäänuste, tähtedevahelise tolmu ja tumeaine süsteem või süsteemide kogum, mille liikmete paigutuse määrab tähtede vastastikune gravitatsioon


tähetark

inimene, kes ennustab või seletab maiseid asju taevakehade asendi järgi, arvestades selle arvatavat mõju maailmas toimuvale ja inimsuhetele


täheteadus

taevakehade, nende süsteemide ja kosmilise hajusaine ehitust, liikumist ning arengut uuriv teadus


tähetorn

hoone ja vastav teadusasutus, kus tehakse astronoomia- vm loodusvaatlusi

tornilaadne ehitis astronoomiavaatluste tegemiseks (EKSS)


tähetund

karjääri, elu vms haripunkt, tähtsaim hetk


tähevalge

taevatähtede helendamisest lähtuv valgus


täheööpäev

ajavahemik, mis vastab ühele Maa täispöördele tähistaeva kui tausta suhtes


tähis

mingit kohta (nt millegi asukohta või päritolumaad) märkiv kujutis, lühend vm märk

kuhugi juhatav või millelegi viitav märk või silt


tähistaja

(märgiteoorias:) märk, sõna või sõnaühend, mis kannab teatud sisu, mõtet, tähendust või ideed


tähistama

juubelit, tähtpäeva vm pidulikku sündmust (rituaaliga, üritustega) ära märkima, sel viisil meeles pidama

millegi puhul pidulikku üritust korraldama


tähistus

millestki informeeriv, midagi eristav tähis või märgistus


tähn

väike laiguke (sageli nahal, karvastikus, sulestikus)

põletusmärk orjade v. kurjategijate kehal; uskliku (pühaku) kehal tekkinud Kristuse haavaarmide jäljend


tähniline

(karvastiku, sulestiku, naha vm pinna kohta:) tähnidega kaetud


tähniline tüüfus

riketsiate põhjustatud äge nakkushaigus, mida levitavad täid


täht

öösel taevas heleda täpina paistev taevakeha

objekt taevas, mis paistab öösel heleda täpina


tähtaeg

määratud ajavahemik, mille jooksul miski toimub, kehtib vms

aeg, enne mida peab midagi (valmis) tegema

määratud ajavahemik v. ajahetk (kuupäev, nädalapäev, kellaaeg vm.); jur. määratud ajavahemik (EKSS)


tähtaegne

määratud või kokkulepitud ajal tehtud, toimuv, lõppev vms


tähtajaline

teatud tähtajaga
selline, millel on teatud tähtaeg


tähtis

oma väärtuse, vajalikkuse, mõju vms poolest esiletõusev, määravat või keskset osa etendav

selline, mis on väärtuslik, vajalik või avaldab suurt mõju


tähtis nina

võimult, positsioonilt vm tähtis isik, tähtis tegelane


tähtjas

(inimese kohta:) kõrge positsiooniga, mõjuvõimas


tähtkuju

silmatorkavalt heledate tähtede kujund taevavõlvil, kus tähed on määratud kindlate koordinaatidega ning mille sisse jäävad tähed, täheparved, galaktikad vm (nt Andromeeda, Suur Vanker)

taevasfääri ala, mille piirid on kokkuleppeliselt määratud (EKSS)


tähtpäev

tähtis, tähistatav päev, nt mingi sündmuse toimumise aastapäev, kellegi sünnipäev

päev, mil tähistatakse kellegi elus tähtsat sündmust või korraldatakse üritusi kellegi või millegi auks


tähtpäevaleping

lepinguline väärtpaber, mis kohustab tulevikus ostma või müüma kaupa või vara varem kokku lepitud ajal ja hinnaga

leping tarbekauba või väärtpaberite ostuks või müügiks lepingu sõlmimisel kindlaks määratud hinnaga kindlaksmääratud päeval tulevikus


tähtpäevatehing

(hrl börsil:) spekulatiivne ostu-müügitehing, milles mõlemapoolsed kohustused tuleb täita mingil hilisemal ajahetkel

tulevikutehing, mille objektiks olevaid kaupu või väärtpabereid ei loovutata ostjale ja mida ostja ei võta vastu mitte tehingu sõlmimise päeval, vaid millalgi märgatavalt hiljem, nii et enne, kui toimub tehingu objektide tegelik üleandmine-vastuvõtmine, võib nende alusvara, sh väärtpabereid, veel korduvalt osta-müüa


tähtraamat

(hrl endisajal:) kalendaariumist ja jutulisast koosnev kalender

kalendaariumist ja jutulisast koosnev (endisaegne) kalender (EKSS)


tähtsusetu

selline, mis ei ole tähtis või tingimata vajalik

(inimese kohta:) positsioonita, mõjuvõimuta


tähtsündmus

millegi poolest silmapaistev, eriti oluline või eriline sündmus


tähtteos

(kunstis, loometöös:) silmapaistev või kõige parem teos


tähtvili

tähtviljapuu tähekujulise ristlõikega vili

kollane, tähekujulise ristlõikega troopiline puuvili


täi

tiivutu verd imev parasiitputukas, hrl inimesel nugiv inimesetäi

väike putukas, kes toitub inimeste verest ja elab juuste sees


täide minema

(näiteks unistuse, soovi, lootuse kohta:) reaalseks, tõeliseks muutuma


täidesaatev

seadusi rakendav ja riiklikku poliitikat ellu viiv


täidesaatev võim

(riigivõimu lahususe põhimõttest lähtuv) riigi ühiskondliku korralduse pädevus seadusi rakendada ja teatavat poliitikat ellu viia


täide saatma

kui sa <eki-highlight>viid</eki-highlight> midagi <eki-highlight>täide</eki-highlight>, siis sa teed ära selle, mida sa oled lubanud või mõelnud


täidima

sisemiselt vaevu, hädaga valmis olema midagi tegema või kuidagi toimima


täidis

pirukate, köögiviljade, kala vm toidu sisse või vahele pandud toiduaine(segu)

pirukate, köögiviljade, kala või muu toidu sisse või vahele pandud toiduaine(segu) (EKSS)


täidisõis

tavalisest suurema kroonlehtede arvuga õis


täidlane

(inimese keha või mõne kehaosa kohta:) paksupoolne, ümar, vormikas


täie auruga

maksimaalse võimsusega, suure intensiivsusega, kogu jõu ja energiaga


täie ette minema

vajalikuks, tulemuslikuks, täisväärtuslikuks vms osutuma


täiejõuline

täies mahus, täie jõuga tegutsev, toimuv vms


täielik

täies ulatuses või täiel määral ilmnev või toimuv, (igas mõttes) lõpuni minev, mitte osaline

selline, mis ilmneb täiel määral, täies ulatuses või avaldub kõiges


täielikult

täiel määral, kogu ulatuses
ootamatul, järsul ja kiirel viisil


täielik varjutus

varjutus, mille puhul üks taevakeha satub teise varju või kattub teisega täies ulatuses


täiel rinnal

ülimal määral, maksimaalselt, täielikult

suure intensiivsusega, kogu jõu ja energiaga


täiemõõduline

normiks peetavale mõõdule vastav, millegi kõigile tunnustele vastav, (seetõttu) täisväärtuslik


täiend

(grammatikas:) lauseliige, mis laiendab nimisõna, nimisõnalist asesõna või põhiarvu


täiendama

millelegi (või kellelegi) midagi (vajalikku, puuduvat, parendavat) lisama, lisamisega või lisandumisega midagi paremaks, põhjalikumaks, täielikumaks vms tegema

millelegi midagi lisama, et seda paremaks, täielikumaks teha


täiendkoolitus

täiskasvanute koolitus teadmiste, oskuste, vilumuste täiendamiseks mingis valdkonnas


täiendlause

(grammatikas:) täiendi funktsioonis esinev kõrvallause


täiendmeditsiin

alternatiivmeditsiini ravimeetodid ja -võtted tavameditsiini toetava ja täiendava valdkonnana


täiendus

see, mis lisatakse või lisandub
see, mis kuhugi lisatakse


täiendusõpe

õpe, mille ülesandeks on õppuri teadmiste ja oskuste täiendamine (samal õppetasemel või -astmel)


täiendvärvus

värvus, mis antud värvusega liitumisel annab valge


täienema

millegi lisamisega või lisandumisega rohkenema, suurenema, kasvama, põhjalikumaks, täiuslikumaks minema

millegi lisamisega v. lisandumisega rohkenema, suurenema, kasvama, põhjalikumaks, täiuslikumaks minema (EKSS)


täiesti

täiel määral, kogu ulatuses
suurel, täiel määral


täieõiguslik

selline, kelle õigused ei ole piiratud, kõigi õigustega


täika

turg, kus kaubeldakse vanade, kasutatud asjadega


täima

sisemiselt vaevu, hädaga valmis olema midagi tegema või kuidagi toimima

(peam. koos da-infinitiiviga, hrl. eitavalt:) sisemiselt valmis midagi tegema v. kuidagi toimima (ihnsusest, kitsidusest, säästlikkusest vms. tingituna)


täinahk

(siunates kitsi vm nõmeda inimese kohta, ka sõimusõnana)


täis

kogu, terve
täielik
söönukssaamisega ühenduses


täisealine

selline, kes pole enam laps ega teismeline


täishäälik

häälik, mille moodustumisel õhuvool suust takistuseta välja pääseb


täisiga

vanus, kus põhilised kasvuprotsessid on lõppenud

(inimese puhul ka:) iga, kus isikut peetakse võimeliseks endale oma tegudest täielikult aru andma ja neid juhtima


täisjõuline

täies mahus, täie jõuga tegutsev, toimuv vms


täis kasvama

(maa-ala, veekogu kohta:) kasvavaid taimi tihedalt täis saama, neist ummistuma


täiskasvanu

inimene, kes pole enam laps ega teismeline


täiskasvanupedagoogika

täiskasvanu arengut, õpetamist ja kasvatamist käsitlev pedagoogika haru


täiskelpkatus

nelja kaldpinnaga ja rõhtsa harjaga katus

täielikult neljatahuline, kelpadega katus


täiskiilutud

inimesi, asju tihedalt täis, viimse võimaluseni inimeste või asjadega täidetud


täisküps

(puuviljade, marjade, teravilja kohta:) täiesti küps, täiesti valminud, täisküpsuses


täis laadima

täitunud olekusse viima kaupa vm transpordivahendi peale tõstes


täis laduma

midagi hrl ühetaoliste esemetega täitma või katma


täislahendus

terviklik lahendus (sageli teenuse kohta, mis hõlmab mitut eraldiseisvana võetavat teenust)


täis laskma

millelgi voolata lastes midagi täitunud olekusse viima


täisleppimatus

täielik sallimatus väikseimagi rikkumise suhtes asjus, millega ühiskond ei saa leppida (nt vägivald, narkootikumid)


täismaja

saalitäis publikut, niipalju vaatajaid, kui saali mahub


täismees

(tugevuselt, arukuselt jne.) mehe mõõtu mees, täiskasvanud mees (EKSS)


täisminevik

(grammatikas:) pöördsõna aeg, mis märgib täpselt määratlemata minevikuhetkel toimunud ja kõnehetkeks teostunud, eesti keeles ka kõnehetkel jätkuvat ja tulevikus toimuvat tegevust (nt <eki-foreign>olen lugenud</eki-foreign>, <eki-foreign>on elatud</eki-foreign>)


täismõõduline

normiks peetavale mõõdule vastav, millegi kõigile tunnustele vastav, (seetõttu) täisväärtuslik


täismõõt

(kasvamisel saavutatud normaalse suuruse kohta, kus edasist kasvu enam ei toimu)


täisnoot

muusikaline noot helivältusega kaks poolnooti, noodi terve põhivältus


täisnurgi

90-kraadist nurka moodustavalt, täisnurga all


täisnurkne

täisnurka (90°) omav või seda moodustav
risti olev


täispangale minema

suurimat võimalikku edu või kasu saavutada püüdma


täispikkus

pikkus, mis saavutatakse kasvamise lõppedes


täisprotees

protees, mis asendab mingit kehaosa täies mahus (nt kogu ülemist või alumist hambakaart asendav hambaprotees)


täispuhutud

end tähtsaks pidav, uhke, upsakas, ennast täis


täispuit

ilma muu materjali lisanduseta puhas puit


täispööre

tervet ringi hõlmav liikumine, pööre 360°

pööre 360°; mat kraadimõõdus 360-kraadine nurk (EKSS)


täisriim

riim, milles kõik häälikud ühtivad pearõhulise silbi täishäälikust alates (nt <eki-foreign>puul : tuul</eki-foreign>)

kirj riim, milles kõik häälikud ühtivad pearõhulise silbi täishäälikust alates (EKSS)


täissaal

saalitäis publikut, niipalju vaatajaid, kui saali mahub


täissallimatus

täielik sallimatus väikseimagi rikkumise suhtes asjus, millega ühiskond ei saa leppida (nt vägivald, narkootikumid)


täissihitis

omastavas või nimetavas käändes sihitis, mis näitab, et tegevus on suunatud tervikule või väljendab tegevuse tulemuslikkust


täissiid

siidist koe ja siidist lõimega kangas, lisanditeta looduslik siid


täissünteetiline

(materjali, aine kohta:) üleni kunstlikult saadud, looduslikke aineid mitte sisaldav


täistaimetoitlane

inimene, kes ei söö loomseid saadusi, sh piima- ja munatooteid, ning hoidub loomsetest toodetest (nt nahkesemed, karusnahk)


täis tiksuma

(teatud ajaühiku, -vahemiku, arvulise suuruse vm kohta:) lõpuni jõudma, läbi saama


täis tuiskama

tuisanud lumest täituma, seetõttu läbimatuks või raskesti läbitavaks muut(u)ma


täistuubitud

inimesi, asju tihedalt täis, viimse võimaluseni inimeste või asjadega täidetud


täisvarjutus

varjutus, mille puhul üks taevakeha satub teise varju või kattub teisega täies ulatuses


täisvillane

(lõnga, kanga kohta:) puhtast, lisanditeta villasest kiust tehtud


täisväärtuslik

kõigiti tingimustele vastav, parajal hulgal kõiki vajalikke komponente sisaldav, omadustelt (väga) hästi sobiv


täisõiguslik

selline, kelle õigused ei ole piiratud, kõigi õigustega


täisõitsemine

täies õies olek
aeg, mil taime õied on enamikus lahti


täisühing

äriühing, mille kõik osanikud vastutavad ühingu kohustuste eest solidaarselt kogu oma varaga, piiramata vastutusega äriühing

äriühing, milles kaks või enam osanikku tegutsevad ühise ärinime all ja vastutavad ühingu kohustuste eest solidaarselt kogu oma varaga


täitapja

inimese (ka ahvi) käe esimene kõige lühem ja jämedam sõrm

inimese või ahvi käe kõige lühem ja jämedam sõrm


täitetoiming

kohtuliku täitemenetluse käigus sooritatav toiming


täitevorgan

täidesaatvat riigivõimu teostav asutus (nt ministeerium, vallavalitsus)


täitevvõim

(riigivõimu lahususe põhimõttest lähtuv) riigi ühiskondliku korralduse pädevus seadusi rakendada ja teatavat poliitikat ellu viia


täitma

midagi täide viima või millestki kinni pidama


täitmatu

selline, kelle isu või himu millegi järele ei saa kunagi täis


täitorn

endisaegne punaväelase müts, mille pealael on kõrge tornjas osa


täitsamees

tubli, julge, teiste heakskiidu pälvinud mees


täituma

(näiteks unistuse, soovi, lootuse kohta:) reaalseks, tõeliseks muutuma


täitur

kohtuametnik, kes sooritab täitetoiminguid (nt nõuab välja elatisraha)

operatsiooni sooritav, täitev tööseadis (EKSS)


täiturg

turg, kus kaubeldakse vanade, kasutatud asjadega


täituvus

täissaamine, täisolemine, täitunud olek
täitunud olek (EKSS)


täius

täiuslik, parimas kooskõlas, omadustelt ülim olek

täiuslik olek, täiuslikkus; keegi v. miski täiuslik (EKSS)


täiuslik

omadustelt ülim, nõudmistele kõigekülgselt vastav, terviklik ja parimas kooskõlas


täiuslikkus

omadustelt ülim, parimas kooskõlas, nõudmistele kõigekülgselt vastav, veatu, ebakõlata (EKSS)


täiustama

midagi omadustelt paremaks, kooskõlalisemaks, täiuslikumaks tegema

süsteemi või seadme võimekust suurendama, nt üle minema riist- või tarkvara uuele versioonile, uusi elemente ja toiminguid lisama


täiustuma

omadustelt paremaks, kooskõlalisemaks, täiuslikumaks muutuma


täiustus

midagi täiustav võte, detail, lisandus
täiustamine


täke

sisselõige millessegi, sälk
sisselõige millegi pinnale


täkiline

täketega (kaetud)
sälguline
täkke täis, täkkidega. (EKSS)


täkk

kastreerimata isane hobune või muu kabjaline


täkku andma

käivitusjuhtmete abil teiselt akult autot käivitama


täkujuhtmed

hambuliste otstega juhtmepaar, mida kasutatakse auto käivitamiseks teise auto akult


täna

(AEG) praegusel ajal; pikemal ajavahemikul olevikus


tänahommikune

täna hommikul toimuv, esinev, ilmunud (või toimunud, esinenud, ilmunud) vms


täna ja praegu

(rõhutades millegi kogemist, tegemist käesoleval hetkel, mitte tulevikus)


tänama

(sõnadega, teoga) tänutunnet väljendama, tänu avaldama

tänutunnet väljendama, tänu avaldama (EKSS)


tänan

tänu, tänulikkust väljendav sõna (tänamist väljendavate ütluste koosseisus)

sõna, mida sa ütled, kui keegi sulle midagi annab või kui sa oled millegi eest tänulik


tänane

täna olev, olnud või tulev, tekkiv või tekkinud, toimuv või toimunud vms, käesoleva päeva

käesoleval päeval, täna olev, toimuv või tekkiv


tänapäev

käesolev, praegune aeg
nüüdne, praegune aeg
praegune aeg v. ajastu


tänapäevane

käesolevale ajale iseloomulik või kohane, (oma arengult) sellele vastav

valitsevale moele või ajastu suundumustele vastav, moes olev või moodi järgiv


tänapäevastama

tänapäevale, praegusajale kohase(ma)ks tegema


tänav

majade või aedadega ääristatud (ja kõnniteedega varustatud) linna- vm asula tee

linnas või külas asuv tee, mille ääres on majad

ühelt v. mõlemalt poolt majade, tarade vms. piiratud (kõnniteedega varustatud) linna- vm. asula tee (EKSS)


tänavalaps

hoolitsuseta, kodu vältiv või kodutu laps

hoolitsuseta, kodu vältiv v. kodutu laps (EKSS)


tänavale tõstma

kedagi peavarjuta jätma, elamispinnalt lahkuma sundima


tänavanurk

kahe tänava ühinemiskoht
(ebamääraselt:) mingi osa tänavast


tänavuaastane

käesoleval, sel aastal olev, olnud või tulev


tänaöine

(tänasele päevale eelnenud või tänasele päevale järgneva ööga seoses oleva kohta)


tänini

käesoleva ajani, tänaseni
käesoleva, praeguse ajani


tänitama

korrutades parastavalt ja etteheitvalt midagi seletama, nii etteheiteid tegema

häbistades noomima, näägutama, ette heitma


tänkas

tihkeid kõvu tükke sisaldav, selliseid tükke täis


tänu

hea, meeldiv tunne, mis sugeneb kellegi abist, kaasaelamisest, osutatud teenest, millegi saamisest vms

hea tunne, mis sul tekib, kui keegi aitab sind või teeb sulle mingi teene

osutab sellele, kelle või mille tõttu miski on hästi läinud, võimalikuks saanud


tänuavaldus

kellelegi tänuks lausutud sõnad, korraldatud üritus vms


tänu jumalale

hästimineku, õnnestumise, vedamise puhul kasutatav ütlus


tänumeelne

loomu poolest tänuliku meelega, olemasoleva eest tänulik


tänuvõlg

(vastuteeneks vm tänuavalduseks kohustava tänutunde kohta)


tänuväärne

selline, mis on vajalik, (paljudele) kasu toov


täpiks i peal

(erilise, väga meeldiva, midagi täiuslikuks muutva asjaolu kohta, harvemini eriliselt halva asjaolu kohta)


täpiline

täppidega (kaetud)
täppe täis (nt lööbega seoses)
täppidest koosneva mustriga


täpilt

(väljendab täielikku vastavust:) täpselt, täpipealt


täpipealne

täpne, mitte umbkaudne või umbmäärane
range, kõrvalekaldumatu


täpipealt

(väljendab täielikku vastavust:) täpselt, üks ühele

(kinnitavalt, rõhutavalt:) just, täiesti, igas mõttes


täpne

täiesti õige, vigadeta, tegelikkusele või eeskujule, millelegi etteantule vastav

täiesti õige, vigadeta, tegelikkusele vastav

üksühene, hoolikas, kõiki nõudeid arvestav


täpp

väike ümmargune või sellisena nähtav objekt


täppisinstrument

väga suurt täpsust võimaldav aparaat, mõõte- või tööriist


täppisteadus

teadus, milles matemaatiliste meetodite tähtsus on suur, nt matemaatika, füüsika, astronoomia

reaalteaduste hulka kuuluv teadus (näit. matemaatika, füüsika, astronoomia), milles matemaatiliste meetodite tähtsus on suur, eksaktteadus (EKSS)


täppverevalum

väike punktikujuline verevalum nahal või limaskestal


täpselt

õigesti, tegelikkusele või etteantule vastavalt

kõiki tahke esile tuues; mitte midagi välja jättes


täpsus

tegevuse, soorituse vm täielik vastavus soovitule, nõutule, õigele vms, mitte kõrvalekalle ega segasus

lubatav viga, suurim võimalik kõrvalekalle (EKSS)


täpsuskütt

(sportmängudes:) mängija, kes on osav korve viskama või väravaid lööma, korvi- või väravakütt


täpsuslaskur

hrl varitsuspaigast tulistav eriti täpne laskur, kes on võimeline tabama suurel kaugusel olevaid sihtmärke


täpsuspüss

optilise sihikuga üksiklaskudega tulistav, väga suure täpsusega poolautomaatne tulirelv


täpsustama

üksikasjalikumaks, selgemaks, täpsemaks tegema

konkreetset kuju andma, konkreetse(ma)ks muutma


täpsustus

täpsustamine
täpsustav märkus, lisandus vms


täring

õnnemängudes kasutatav täppidega kuubik, mida veeretatakse ja siis pealmise tahu täppide arvu vaadatakse


tärisema

nt valanguna tulistamise, mõõkade kokkulöömise, äratuskella helisemise tugevat ühtlast heli andma


täristama

valanguna laskmise, mõõkade kokkulöömise tugevat ühtlast heli tekitama

sellist heli tekitades lööma, tulistama vm tegema

tärisema panema, tärinat tekitama; tärinat tekitades lööma, laskma vm. tegema


täristi

sõiduteele tehtud ristisuunaliste ribade rühm (lohuna, kõrgendikuna), mis paneb auto vibreerima, et hoiatada juhti ohu eest (nt ülesõidukohal) või rahustada liiklust


tärkama

(taime kohta:) idulehti või esimest pärislehte mullapinnale ajama, mullast välja kerkima

(algava karvakasvu kohta) nähtavale tulema, kasvama hakkama (EKSS)


tärklisesiirup

hrl maisi- või kartulitärklise lõhustamisel saadud veniv magusamaitseline toiduaine


tärmin

määratud ajahetk (kuupäev), mis ajaks peab midagi toimuma, mis ajani miski kehtib vms

kuupäev, enne mida peab midagi (valmis) tegema


tärn

märk, mis antakse näit. hotellile v. kaubale, märkimaks selle taset (EKSS)


tärpentin

okaspuuvaigust saadav õli, mida kasutatakse meditsiinis ja tööstuses


tärpentinipistaatsia

Ees-Aasias kasvav väike puu või põõsas, mille vaigust saadakse tärpentini


tätokas

naha sisse torgitud joonistus, täht või number inimese nahal (hrl kaunistuseks)


tätoveering

tätoveerimise tulemus, naha sisse tehtud joonis, tekst v. number (EKSS)


tääk

püssiraua otsa asetatav või kinnitatav torkerelv

püssiraua otsa asetatav v. kinnitatav torkerelv (EKSS)


tögama

kedagi hrl naljatades, mitte kurjalt pilkama


töll

rumal, juhm inimene (sagedamini mehe kohta)


töllakile

asendisse, kus midagi jääb lõdvalt rippuma, ripakile


töllama

ebakindlal sammul või sihitult ringi liikuma

mõttetult aega mööda saatma, niisama vahtima


töllmokk

(juhmi vms inimese kohta; ka sõimusõnana)


tölner

(Uues Testamendis kasutatud sõnana:) tolliametnik


tölplus

piiratud mõistusega, raske taibuga olek, nürimeelsus


tölssima

(pikemat maad) reipuseta, raske sammuga kõndima


tömp

ümarajooneline, teravikuta
ümara või lameda otsaga


tönkama

võõrast keelt selle puuduliku oskamise tõttu vaevaliselt, vigaselt rääkima


tönts

(keha või kehaosa kohta:) jäme ja lühike, seetõttu hrl kohmakas


töristama

millegagi tugevat madalat põrinat tekitama

törisema panema, törinat tekitama; törinaga sõitma


törts

lühike madal põrisev heli
lühike madal törisev heli (EKSS)


törtsutama

törtsuma panema, törtsu või törtse tekitama

sellist heli tekitades mängima, sõitma vm tegema


töö

inimese vaimset või füüsilist pingutust eeldav tegevus, mille siht on endale elatusvahendeid luua

vaevanägemine, pingutus, et midagi ära teha

tegevus, mis nõuab inimeselt vaimset või füüsilist pingutust (ja millega ta raha teenib)

tegevus, mis on suunatud millegi valmistamisele v. saavutamisele


tööaeg

aeg, mil töötaja on kohustatud oma tööülesandeid täitma


tööandja

ettevõte, asutus või üksikisik, kes annab töötajale tasu eest tööd

inimene või ettevõte, kellele sa tasu eest tööd teed


tööbörs

kogub teavet vabade töökohtade kohta, registreerib töötuid, teavitab neid töövõimalustest jms (EKSS)


tööd andma

töökohti võimaldama, tööd ja teenistust võimaldama


töödejuhataja

töö kulgemist juhtiv ja kontrolliv isik (nt ehitustöödel)


tööealine

tööeas olev
inimene, kes on töötamiseks sobivas eas


tööerakond

töötajate huve esindav tsentrist vasakul asuv partei


tööesi

ees olev töötamisriba või -lõik (nt põllutöödel, kaevanduses)


tööhõive

inimeste osalemine majandustegevuses, rahvastiku rakendatus tööga


tööinimene

töötaja, töötav inimene, (tubli) töötegija


tööjõud

riigi, piirkonna vms aktiivne tööealine elanikkond (hõlmab töötajad ja tööotsijad)

kõik inimesed, kes mingis riigis või valdkonnas töötavad või tööd otsivad

inimeste hulk, keda oleks võimalik mingi töö tegemiseks kasutada


tööjõupoliitika

riigivõimu tegevus, mis taotleb tööjõu kasutamise tõhustamist majanduses ja soovijaile töö tagamist


tööjõuturg

inimeste palkamise ja tööjõu müümise tehingute süsteem


tööjärg

koht, piir või seis, kuhu maani ollakse töö(de)ga jõutud

koht v. piir, kus töödega parasjagu ollakse; tegemisel oleva(te) töö(de) seis (EKSS)


töökaaslane

inimene, kellega töötatakse koos samas asutuses või ettevõttes

inimene, kes töötab sinuga samas asutuses, ettevõttes või samal alal


töökas

selline, kellele meeldib tööd teha, kes teeb palju tööd

nii iseloomustatakse inimest, kes töötab (valmistab, organiseerib vms) rohkem kui keskmiselt teised


töökeel

tööalasel suhtlemisel, asutuses, üritusel vm ametlikult kasutatav keel

tööalasel suhtlemisel, organisatsioonis, üritusel vm. ametlikult kasutatav keel (EKSS)


töökindel

tõrgeteta töötav
tõrgeteta, häireteta töötav


töökiusamine

töötaja süstemaatiline kohtlemine ebameeldival või alandaval viisil, nt pidev märkuste tegemine, karjumine, vajaliku informatsiooni mitteandmine vm


töökoda

teatud tööde tegemiseks vajaliku sisseseadega varustatud ruum(id) või ehitis

vajaliku sisseseadega varustatud ruum(id) v ehitis, kus tehakse teatut tööd; asutus, mis tegeleb parandamise ja hooldusremondiga


töökoht

kindlapiiriliste ülesannetega palgatöö asutuses, ettevõttes vm

kindlate ülesannetega töö, mille eest saab palka

ülesannete kompleks, mida isik täidab oma töökohal ja mille eest ta saab tasu


töökohus

kohustuseks olev töö, tööga seotud ülesanne


töökohuslane

töötama kohustatud isik
töötama kohustatud isik (EKSS)


töökord

tööd ja töösuhteid reguleerivad reeglid, vastav eeskiri või määrus


töökorras

tööks vajalikus seisukorras
valmis töötama


töökäik

masina v. selle põhiosa liikumise faas, mille vältel ta teeb ettenähtud tööd


töölaius

maaharimisriista, niiduki vms poolt töödeldava riba laius


töölepinguline

töölepingust tulenev, selle alusel toimuv


tööline

hrl tootmistegevuses vahetult osalev, peamiselt kehalist tööd tegev palgatöötaja

arenenud tööorganitega liige mõnes putukaperes, näit. töömesilane, töösipelgas vm.  (EKSS)


tööliskirjandus

19. ja 20. sajandi vahetusel Venemaal ja mujal tekkinud marksistlikule töölisliikumise ideoloogiale tuginev kirjandus

teosed, mis kujutavad tööliskeskkonda või mille autor on proletaarset päritolu

kirj marksistlikule töölisliikumise ideoloogiale tuginev kirjandus; teosed, mis kujutavad tööliskeskkonda v mille autor on proletaarset päritolu (EKSS)


töölkäija

hrl igapäevaselt mingis ametis tööl käiv inimene


tööluusija

töölt põhjuseta puuduja, tööluusi tegija


töölähetus

tööülesannete täitmine väljaspool lepingujärgset töötegemise kohta

lähetus teenistusülesannete täitmiseks väljaspool alalist töökohta


töömasin

mis tahes tööd tegev masin (koosneb alusraamist, ajamist ja töövõtteid sooritavatest osadest)


töömees

meessoost töötaja (sagedamini füüsilise töö tegija, töölise kohta)

(meessoost) inimene, kes teeb füüsilist tööd


töömeetod

mingi töö sooritamisel kasutatav üksikoperatsioonide laad ja järjekord


töömesilane

taru- ja välistöid tegev suguvõimetu emane mesilane

taru- ja välistöid tegev viljatu emasmesilane


töönarkomaan

inimene, kes töötab liiga palju ja kes on töötamisest sõltuvuses

nii iseloomustatakse inimest, kes töötab äärmuslikult palju


töönõustamine

inimeste ja inimsuhetega tegelevate spetsialistide ja asutuste nõustamine tööks vajalike omaduste arendamiseks ja suhtlusoskuse parandamiseks


tööori

(inimese kohta, keda sunnitakse üle jõu käivalt tööle või kes ise rügab liiga palju tööd teha)


tööoskus

(ka mitmuses:) oskus mingil tööalal tegutsemiseks või mingi töö tegemiseks


tööpaik

töötegemise paik, selle füüsiline asukoht


tööpaja

lühiajaline õppevorm, kus asjatundja juhendab kokku tulnud huvilisi või sama eriala inimesi


tööpartei

töötajate huve esindav tsentrist vasakul asuv partei


tööpiirkond

koht, ala, kus keegi (nt ettevõte) tegutseb


tööportaal

tööpakkumisi ja töösoove vahendav veebisait


tööpost

(esineb väljendites kellegi tööpaiga, ametikoha või töötamisega ühenduses)


tööpuudus

töötamisvõimaluste puudumine inimestel, kes tahavad ja võivad töötada

olukord, kus tööd otsivate inimeste hulk riigis on suur


tööpõld

(kellegi tööülesannete, tööala, tööpaiga kohta)

inimese teadmiste ja oskuste rakendusala


tööpäev

ajavahemik ööpäevas, mil töötaja on kohustatud täitma oma tööülesandeid

päev või konkreetne aeg päevast, millal sa töötad


tööpüha

töörahva püha, mida Euroopas tähistatakse 1. mail ja USA-s ning Kanadas septembri esimesel esmaspäeval


tööreis

tööasjade ajamiseks mõeldud, töölähetusega kaasnev reis


tööriided

hrl. musta töö tegemiseks mõeldud riided


tööriist

hrl käes hoitav (mehhaniseeritud) töötegemise vahend mingiks eriotstarbeks

käes hoitav ese, millega saab mingit tööd teha, näiteks haamer, saag või puur

töövahend, mille abil otseselt tehakse tööd; eseme (tooriku või muu tööobjekti) muutmise vahend


töösisekorraeeskiri

tööd ja töösuhteid reguleerivad reeglid, vastav eeskiri või määrus


tööstusdisain

toodete loomine ja kujundamine tööstustootmise tarbeks


tööstusettevõte

tööstuslik ettevõte (tehas, vabrik vm), mis tegeleb nt loodusvarade ammutamise, masinate, seadmete tootmise, põllumajandussaaduste või tööstustoodangu töötlemisega

tööstuslik ettevõte, nt tehas, vabrik, kombinaat (EKSS)


tööstusharu

valdkond, mis tegeleb energia, masinate, seadmete, tööriistade, tarbekaupade vm tootmisega

toodangu otstarbe, tooraine v. tehnoloogia poolest ühelaadiliste tööstusettevõtete kogum (EKSS)


tööstusjärgne

(hrl ühiskonna kohta:) teaduse ja tehnoloogia osa majanduses tähtsustav


tööstuslik

tehases, vabrikus vm tööstusettevõttes (masinatega, mehhaniseeritult, hulgi) toodetav

tööstuse valdkonda kuuluv, sellega seotud


tööstuslinn

linn, kus on palju tööstusettevõtteid, arenenud tööstusega linn (EKSS)


tööstusmaa

riik, kus tööstusel on suurem osatähtsus kui teistel rahvamajandusharudel


tööstusrobot

tootmisprotsessis vajalikke liikumis- ja juhtimisülesandeid täitev ümberprogrammeeritav isetoimiv masin

tootmisprotsessis vajalikke liikumis- ja juhtimisülesandeid täitev robot (EKSS)


tööstusühiskond

ühiskond, kus majanduses tähtsustatakse tööstuslikku tootmist ja tootmisvõimsust


töösuhe

seadusega reguleeritav suhe tööandja ja töötaja vahel

töötajatevahelised, töötegemisel kujunevad suhted (EKSS)


töösulg

tööandjate algatatud töökatkestus töövõtjatelt järeleandmiste saavutamiseks


töösõltlane

inimene, kes töötab liiga palju ja kes on töötamisest sõltuvuses


töötaja

tööandjale tööd tegev isik, töötegija asutuses, ettevõttes vm

inimene, kellele tema töö eest makstakse


töötajaskond

(ühe asutuse, ettevõtte) töötajad (EKSS)


töötama

vaeva nägema, pingutama selle nimel, et elatusvahendeid luua või midagi ära teha

kui sa <eki-highlight>töötad</eki-highlight>, siis sul on kindel töökoht ja töö, mille eest sa palka saad

(asutuse, ettevõtte, organisatsiooni vms. kohta:) avatud olema (EKSS)


töötamislaius

maaharimisriista, niiduki vms poolt töödeldava riba laius


töötasu

rahaline tasu tehtud töö eest, hrl palgana kord kuus makstav tasu

raha, mille töötaja saab tehtud töö eest, tavaliselt üks kord kuus


töötatööline

inimene, kes on töövõimeline ja soovib tööd teha, ent on tööta


tööteenistus

tsiviilteenistus kutsealustele, kes kaitseväeteenistusest usulistel või kõlbelistel põhjustel keelduvad


töötegemine

töötamine, mingi töö kallal tegutsemine või kuskil ametis, teenistuses olemine


töötlema

ainet, materjali vm teistsuguseks või teiseks tegema, midagi läbi või ümber töötama

ainet või materjali teistsuguseks tegema, et sellest mingit toodet valmistada


töötlus

((kunsti)loomingu kohta:) muudetud, edasiarendatud versioon


töötootlikkus

töötava inimese võime valmistada ajaühikus mingi hulk toodangut või teha mingit muud tööd


töötu

töövõimeline ja tööd teha sooviv, ent tööta inimene


töötuba

tuba töötegemiseks (kabinet või töökoda)

tuba töötegemiseks, (töö)kabinet (tav kodus)


tööturg

inimeste palkamise ja tööjõu müümise tehingute süsteem


tööturupoliitika

riigivõimu tegevus, mis taotleb tööjõu kasutamise tõhustamist majanduses ja soovijaile töö tagamist


töötus

töötamisvõimaluste puudumine inimestel, kes tahavad ja võivad töötada


töövahekord

seadusega reguleeritav suhe tööandja ja töötaja vahel


töövahendusportaal

tööpakkumisi ja töösoove vahendav veebisait


töövalmis

tööks vajalikus seisukorras
valmis töötama


töövanker

vanker, mida kasutatakse kauba vm kraami vedamiseks


tööviljakus

mingis ajaühikus valmistatud toodangu v. osutatud teenuste mahu ja kulutatud tööaja suhe, tööjõudlus, töötootlikkus (EKSS)


töövoorimees

endisajal veovankriga koormaid vedanud voorimees


töövõime

institutsiooni suutlikkus tegutseda ja otsuseid vastu võtta

tehn seadme võime täita ettenähtud ülesannet etteantud parameetritele vastavalt (EKSS)


töövõimeline

võimeline tööd tegema (nt vanuse või tervise poolest)


töövõimetoetus

igakuine rahaline toetus, mida makstakse osalise või puuduva töövõimega inimestele


töövõimetushüvitis

raha, mis makstakse töötajale tema haiguse puhul


töövõimetuspension

püsiva töövõimetuse puhul makstav pension


töövõtt

töösuhte vorm, milles töö sooritaja töötab töövõtulepingu alusel

töösuhtevorm, milles töö sooritaja töötab töövõtulepingu alusel


tööülesanne

tööga seotud ülesanne, töökohustus, konkreetne töö


tüdima

millestki või kellestki küllalt saama, himu täis saama


tüdimus

millestki või kellestki küllalt saamisest, himu kadumisest sugenev tunne, tüdinud olek

tüdimisest sugenev tunne, tüdinud olek (EKSS)


tüdinema

igavusest põhjustatud tülgastustunnet saama


tüdruk

naissoost laps
naissoost laps
noor naissoost inimene


tüdrukulaps

väljaspool abielu sündinud laps, vallalisele (mitte lapse isaga abielus olevale) emale sündinud laps (vastandatult abielulapsele)


tüdrukupõli

noorusaeg neiuikka jõudmiseni või neiupõlv


tüfliit

jämesoole algusosa põletik (kaasneb sageli ussripikupõletikuga)


tühe

tühi ruum, õõnsus või süvend mingis aines, materjalis või millegi vahel


tühermaa

väheväärtuslik ja kasutamata, tühi, lage maa


tühi

mitte millegagi täidetud, mitte midagi sisaldav

selline, kus pole (enam) midagi või kedagi sees


tühiasi

tühine, tähtsusetu asi või asjaolu
mitte kõneväärt asjaolu, tühine asi


tühi koht

see, kes ei ole arvestatav, kellest pole midagi kasu


tühimik

koht, kust miski puudub, on vahele jäänud või jäetud, ununenud vms


tühine

tähtsuselt ebaoluline, suurema mõju, kaalukuse või ulatuseta

ebaoluline, suurema mõju, kaalukuse v. ulatuseta, kõrvaline


tühistama

dokumenti, otsust vms kehtetuks tunnistama

teatama, et miski (näiteks kohtuotsus, leping, tellimus) enam ei kehti

millegi paikapidavust vm. ära muutma, mitte lubama


tühisuste tühisus

väljend millegi tühiseks, väärtusetusks, asjatuks peetava kohta


tühisõnaline

(teksti, teose vms kohta:) mõttelt, sisult kesine või täiesti mõtteta


tühi temaga

(ütlus käegalöömise, ükskõikse suhtumise korral:) olgu pealegi, tühja kah


tühi-tähi

sageli millegi sellise kohta, mida v. mille otstarvet lähemalt ei tunta


tühi töö ja vaimunärimine

(mõttetu tegevuse, asjatu vaevanägemise kohta)


tühjalt

ilma tulemuse või tagajärjeta, kasu või tulu toomata


tühjalt kohalt

eelnevata, eelloota, eeltööta
(nähtava) põhjuseta


tühja tuult taga ajama

asjatult vaeva nägema, mitte midagi saavutama


tühjavõitu

millegi poolest vähene või üsna ilma milletagi, üsna tühi


tühjendama

ruumi, anumat vms oma sisust tühjaks tegema

põhjustama ühe või enama mälupesa seadmist mingisse ettemääratud olekusse, harilikult nullile või tühikule vastavasse olekusse


tühjendusmüük

kauba soodushindadega müük (nt äri, kaupluse või lao likvideerimisel, enne remonti)


tühjusetunne

(millegi või kellegi puudusest sugeneva negatiivse tunde kohta)


tükati

(juhuslikult) mõnes kohas, mitte igal pool


tükeldama

lõigates, raiudes, saagides vms midagi tükkideks tegema


tükihinne

ühe toodanguühiku valmistamise või ühe tööoperatsiooni sooritamise eest makstav tasu


tükikaupa

(üksikute) osadena, osade kaupa, üks osa korraga


tükipalk

tükihinde ja tooteühikute arvu alusel määratav palk

valmistatud tooteühikute arvuga võrdeliselt arvutatav palk


tükk

eraldatud või eraldi osa tervikust, millegi küljest


tükkima

visalt, vägisi kuhugi minna, midagi teha või kellekski saada püüdma


tülgastama

suurt vastikust, jälkustunnet tekitama
vastik olema
jälkust tekitama


tülgastav

suurt vastikust, jälkustunnet põhjustav, väga vastik


tüli

sõbralike suhete katkemine või katkestamine hrl oma pahameelt (sõnaliselt) väljendades, tülitsemine

lahkheli, kokkupõrge erinevate arvamuste, vastandlike olemuste vms. pinnal


tülikas

ebamugavust, vaeva põhjustav, häiriv, segav


tülin

ebameeldivusi, vaeva, kannatusi põhjustav olek


tülinorija

riiakas ja tüli algatav inimene
riiakas inimene


tülitama

kedagi (oma pöördumisega) segama või häirima, kellelegi (oma sekkumisega) tüli tegema

kellegagi teda häirivalt, vastu tema tahtmist suhtluskontakti üritama


tülitsema

eriarvamuste, lahkhelide tõttu üksteisega vihaselt, pahandades rääkima


tülka

Mustas, Aasovi ja Kaspia meres elutsev väike kala


tümaks tegema

inimest kehaliselt või vaimselt pehmeks, jõuetuks tegema, teda põrmustama


tümitama

käte, jalgade või mingi vahendiga peksma või taguma


tümpaania

eeskätt veiste haigus, mille puhul makku ja võrkmikku koguneb liigseid gaase


tümps

kukkumise, löögi, raske astumise vms tuhm heli


tümpsuma

astudes, lüües, kukkudes vms tuhmi heli kuuldavale laskma


tüngakõne

telefonikõne, mille eesmärk on kõne vastuvõtja kulul nalja teha või teda häirida


tünjas

(inimese, looma keha või kehaosade kohta:) ümar, tüse


tünn

hrl kumerate külgede ja kahe põhjaga puunõu, millest üks põhi tavaliselt välja käib


tüpograafia

(kitsamalt:) trükimärkide kujundamise ja paigutamise kunst ja tehnika


türanlik

türannile omane, hirmuvalitsejalik, vägivaldne


türann

vägivalla ja hirmu abil valitseja, hirmuvalitseja


türannia

vägivallale ja hirmule tuginev valitsus
türanniseerimine


türeotoksikoos

mürgistus, mida põhjustab kilpnäärmehormooni türoksiini ülemäärane teke


Türgi diivan

madal seljatoeta lahtiste patjadega lamamissohva


Türgi pipar

suure ümara kauna taoline mahedamaitseline, mahlakas, värvikas vili köögiviljana

piklik köögivili, mis on osaliselt seest tühi


Türgi saun

paljude ruumidega saun, kus temperatuur saavutatakse kuumutatavate veebasseinidega, millest eraldub sooja ja niiskust


türgi-tatari keeled

Altai keelkonna keelterühm, kuhu kuuluvad nt türgi, türkmeeni, usbeki, baškiiri, tatari keel


Türgi uba

pikkade peenikeste kaunadega toiduks tarvitatav aeduba


türk

Türgi põhirahva liige
Türgi kodanik või elanik
Türgi päritolu inimene


türkiissinine

sinakasroheline värvaine, koosneb alumiiniumist, kroomist ja koobaltoksiidist


türklane

Anatoolias ja Balkanil elav rahvas, Türgi põhirahvas (EKSS)


türkmeen

Türkmenistani põhirahva liige
Türkmenistani kodanik või elanik
Türkmenistani päritolu inimene


türkmeeni keel

turgi keel, mida kõneldakse Türkmenistanis, Iraanis, Iraagis ja Afganistanis


türkoloog

turgi rahvaste, nende keelte, ajaloo ja kultuuri asjatundja


türkoloogia

turgi rahvaste keeli, ajalugu ja kultuuri uuriv teadus


türnpuu

asteldega lehtpõõsas või madal puu mustade, pruunide või punaste viljadega

asteldega lehtpõõsas v. madal puu mustade, pruunide v. punaste luuviljadega (Rhamnus)


türp

ühes tükis töö-, spordi- või lasterõivas


tüse

(inimese, ka looma keha või mõne kehaosa kohta:) suure ümbermõõduga, vormilt täidlane või (üsna) paks

(inimese vm. elusolendi keha v. mõne kehaosa kohta:) laiusmõõtudelt suur, paks, priske, jäme; ant. kõhn, peenike, sale (EKSS)


tüsedavõitu

(keha, kehaosade kohta:) laiusmõõtudelt pigem suur kui keskmine, võrdlemisi paks


tüsenema

paksemaks või jämedamaks, mõõtudelt suuremaks muutuma


tüsistus

uus haigusseisund või häire, mis kaasneb olemasoleva haigusega või raviga


tütar

naisisik oma vanema(te) suhtes, otsene naissoost järglane


tütarettevõte

ettevõte, mille tegevust kontrollib teine ettevõte (emaettevõte)


tütarlaps

noor naine (kes pole veel abielus) või naissoost laps

(kõnetlussõnana pöördumisel (vallaliste) noorte naiste poole)


tütartaim

taime võsundil, õisikuvarrel või leheservas arenev uus taim (EKSS)


tüvekoht

arvu number alates esimesest numbrist, mis erineb nullist, ja lõpetates viimase usaldatava numbriga


tüvend

juureks, varreks ja lehtedeks eristunud keha kõrgematel taimedel


tüvenumber

numeraali kuuluv number, mis tuleb säilitada nõutava täpsuse või esitustäpsuse tagamiseks


tüvi

puu koorega kaetud osa, mille ülemine osa haruneb oksteks

puu osa, mis kasvab välja maa seest ja mille küljes on oksad

(mikrobioloogias:) püsivate omadustega mikroobikultuur (EKSS)


tüvik

millegi keskne tüvelaadne osa
maa lähedalt haruneva põõsa jäme vars


tüviroos

tüvelaadse varrega roosivorm, mis on saadud kibuvitsa otsa mõnd roosisorti pookides


tüvisõna

sõna, mis koosneb ühest lihttüvest (nt <eki-foreign>vana, ela</eki-foreign>/ma)


tüüakas

(inimese, looma või mõne kehaosa kohta:) lüheldane, kuid sitke ja tugev, jässakas


tüüfus

kõrge palaviku ja teadvuse tuhmumisega kulgevate nakkushaiguste koondnimetus


tüümian

maitse- ja ravimtaimena tuntud tihe püstiste varte ja roosade, lillade või valkjate õitega aromaatne poolpõõsas, mis pärineb Vahemere maadest


tüümus

rinnaõõnes asuv, suguküpsuse saabudes taandarenev elund, mille ülesandeks on kontrollida kehasiseseid kaitsereaktsioone ning toota lümfotsüüte

kapsliga ümbritsetud sagarikulise ehitusega lümfoidorgan, immuunsüsteemi arengut reguleeriv organ


tüün

(hrl looduse, eriti veekogude kohta või ühenduses inimloomusega:) vaikne, rahulik, tasane


tüüp

ühiste tunnuste või omaduste järgi eristatav rühm

millelegi iseloomulikud tunnused või (üldine) laad

üldistatud kuju kirjanduses, kunstis, tüüpiline karakter (EKSS)


tüüpiline

oma loomult, laadilt, omadustelt mingit tüüpi esindav


tüüpkond

sarnaselt käänduvate või pöörduvate sõnade rühm, käändkond või pöördkond

ühesuguselt v. sarnaselt muutuvate sõnade rühm, käändkond v. pöördkond


tüüpkuju

üldistatud kuju (nt kirjanduses, kunstis, teatava omaduse poolest), tüüpiline karakter


tüürimees

eriharidusega laevajuht, kes vastutab ohutu meresõidu eest, kapteni abi


tüüripinn

rooliteljega jäigalt ühendatud hoob laevarooli pööramiseks


tüürpoord

laeva parempoolne parras ahtrist vaadatuna


tüütama

tüdimust tekitama; vaevama, häirima, tülitama (EKSS)


tüütu

selline, kes või mis kedagi häirib, vaevab, tüütab, tüdimust tekitav

nii iseloomustatakse inimest, kes segab ja häirib teisi inimesi


tüütus

millestki või kellestki küllalt saamisest, himu kadumisest sugenev tunne, tüdinud olek


U

radioaktiivne hõbevalge metall, omadustelt aktinoid, keemiline element järjenumbriga 92


u

aatomite jt mikroosakeste massi mõõtühik (1/12 süsiniku isotoobi 12C aatomi massist)


ubin

õhukese kesta ja mahlaka viljalihaga hrl kerajas õunapuu vili

kõva ümmargune puuvili, mis on harilikult pealt roheline või punane ja seest valge


ubinhein

Eestis laialt levinud, ka ravimtaimena kasutatav rohttaim, lõhnav kummel


udarapõletik

(udaraga loomadel, eeskätt lehmadel:) piimanäärmete põletik


ude

lühike peen hele karv inimese või looma nahal


udell

kuni aastani 1917 tsaariperekonnale kuulunud maa ja kinnisvara; feodaalse killustumuse ajal Vene vürsti maavaldusest tema perekonna liikmele eraldatud osa


udima

kaikaga, vitsaga vms lööma
torkima, togima
udjaga lööma, vemmeldama


udjama

kaikaga, vitsaga vms lööma
torkima, togima


udmurdi keel

Permi keel, mida kõneldakse Venemaal Udmurtias


udmurt

ühe soome-ugri rahva liige Vjatka ja Kaama jõe vahelisel alal

soomeugrilaste permi rühma rahvas Vjatka ja Kaama jõe vahelisel alal


udras

mageveekogude kaldaalade pruunikarvaline, pika lapiku saba ja ujulestadega loom


udu

veepiisakeste või jääkristallide või nende mõlema kogum Maa vm pinna kohal

maapinna kohale tekkiv õhuke pilv, millest on raske läbi näha

veepiisakeste, jääkristallide v. nende segu kogum Maa pinna kohal (EKSS)


udu ajama

(jutu kohta:) ebamääraselt, keerutavalt väljenduma


udukogu

taevalaotusel udulaiguna paistev moodustis

millegi ebaterava, ähmase, uduse kohta (EKSS)


udulatern

valgust hajutav latern sõiduki eesosas, mida kasutatakse udus ja tugevas sajus sõites


udumets

igihaljas troopiline mets, mis kasvab pilvepiirist kõrgemal ja kus suhteline õhuniiskus on enamiku ajast 100% (nt Lõuna- ja Kesk-Ameerikas)


udune

(seoses ilmaga:) selline, kus esineb ilmastikunähtusena udu


udupea

hajameelne, unustav või juhmivõitu inimene


udutama

(ilmaga ühenduses:) uduvihma sadama
udune olema


uduvill

looma villkatte alumine peenekiuline osa


uelslane

Inglismaal, peam. Walesi poolsaare lääneosas elav keldi päritolu rahvas (EKSS)


ufo

taeva või maa taustal esinev raskesti tõlgendatav valgusilming või ese, tundmatu lendav objekt

oletatav Maa-välisest tsivilisatsioonist siia saabunud lennumasin


ufolane

oletatav Maa-välisest tsivilisatsioonist pärit ufoga sõitja


ufoloog

ufode kohta andmete koguja ja nende uurija


ugandlane

Ugandi muinasmaakonna elanik
Ugandi muinasmaakonna elanik (EKSS)


uh

väljendab ja rõhutab üllatust, imetlust, kergendust, võõristust, meelepaha vm


uhama

rohke veega loputama, üle valama, pesema

midagi energiliselt, hoogsalt tegema (ka rõhutades teise verbiga väljendatud tegevuse intensiivust) (EKSS)


uhhuu

(kellegi või millegi ebateaduslikuks või muidu kahtlaseks peetava kohta, hrl seoses mitmesuguste para- ja alternatiivõpetustega)


uhhuutama

korduvalt "uhuu" tegema (hrl öökulli kohta)


uhisema

tugeva õhuvoolu või põlemise tekitatud heli andma või tekitama

sellist heli tekitades kiiresti lendama, liikuma


uhiuus

täiesti uus
silmatorkavalt uus; kasutamata


uhke

oma väärtust tundev (ja seda tunda andev), väärikas ja iseteadev

endast (liiga) palju pidav, ennast teistest paremaks pidav

nii iseloomustatakse inimest, kes on teistele inimestele ülalt alla vaatav, teiste suhtes üleolev


uhkeldama

teiste tähelepanu ja imetlust äratada püüdma millegagi, mille üle uhkust tuntakse


uhkus

kordaminekutest, saavutustest vms tulenev uhkustunne

väärikus, iseteadvus, endast (liiga) palju pidamine

see, kui sa tunned iseenda, oma saavutuste, endaga seotud inimeste või asjade väärtust, tähtsust

see, kelle v. mille üle ollakse uhke (EKSS)


uhkusasi

ese või asi, mis on omajale, kandjale uhkuseks; asi, millega taotletakse uhkust; miski, mille üle ollakse uhke


uhkustama

millegi üle uhkust tundma ja seda avaldama või näitama


uhkustunne

kordaminekutest, saavutustest, kellegi või millegi väärtuse äratundmisest vms sugenev hea tunne


uhmer

paksuseinaline nõu, mille sees uhmrinuiaga purustatakse, peenestatakse või segatakse mitmesuguseid aineid


uhmrinui

nui, mille abil uhmris midagi purustatakse, peenestatakse või segatakse


uhtma

hrl. rohke veega loputama, üle valama, pesema (EKSS)


uhtsete

vooluvee toimel jõeorgudes kuhjunud, uhteline sete


uhtuma

hrl vee jõul liikvele ajama, paigast ära, eemale või kuhugi kandma

(lainetava v. voolava vee, sademete jms. kohta:) (korduvalt) kuskilt üle käima v. kuskile vastu loksuma, üle v. vastu käies kulutama v. endaga kaasa viima


uhuu

(kellegi või millegi ebateaduslikuks või muidu kahtlaseks peetava kohta, hrl seoses mitmesuguste para- ja alternatiivõpetustega)


uhuutama

korduvalt "uhuu" tegema (hrl öökulli kohta)


ui

traditsiooniline süstikukujuline nõel võrkude, vaipade, vööde vm kudumiseks


uibu

valgete või roosade õite ja ümarate mahlaste viljadega puu


uid

äkki pähe tulnud, juhuslik mõte
äkki pähe tulnud mõte (EKSS)


uih

väljendab ja rõhutab üllatust, imetlust, kergendust, võõristust, meelepaha vm


uim

tugevatest emotsioonidest, joobest vm tulenev eneseunustuslik meeleseisund, joobumus või uimasusseisund


uimaaine

sõltuvust tekitav aine, mis mõjutab inimese enesetunnet, käitumist ja teda ümbritseva maailma tajumist (nt kanep, tubakas, kokaiin, alkohol)


uimama

(uimasena) aeglaselt liikuma või tegutsema


uimane

(elusolendi kohta:) mitte täie taju juures

nii iseloomustatakse inimest, kelle energia on pidevalt madal


uimastama

uimaseks tegema, uimasust põhjustama, uima tekitama


uimastikaubandus

ebaseadusliku tegevuse valdkond, mis hõlmab narkootikumide hankimist, valmistamist, vedamist ja müüki või kõige selle korraldamist

kauplemine narkootikumidega, varimajanduse uusimaid ja mahukamaid osi


uimastikaubitseja

uimastitega äritseja
uimastitega äritseja, kaupleja


uimastisõltlane

inimene, kes tarvitab järjekindlalt uimasteid, narkootikume, on nendest sõltuvuses

inimene, kes on narkootikumidest sõltuvuses


uimastisõltuvus

kehaline ja vaimne sõltuvus uimastitest, selliste ainete üha suurenev vajadus ja taluvus


uimastiturg

narkootikumidega kauplemine, nende vahendamine, ost ja müük

uimastitega äritsemise süsteem, kauplemine


uimus

koomast nõrgem teadvuse selguse häire, unetaoline teadvusetus


uinak

(lühem) magamine, (kerge) uni
lühem magamine, kerge uni (EKSS)


uinamuina

(mitteasjaliku, mõttetu, segase jutu või millegi jamaks, tobedaks peetava kohta)


uinuma

unne, uneseisundisse jääma
suletud silmadega puhkama jääma


uinutama

und peale ajama, uniseks tegema
uinuma panema
suikuma panema, uinutama.


uinutipüss

püss uimastiga süstla tulistamiseks ulukisse


uisapäisa

järele mõtlemata, läbematult, pikemalt kaalumata


uisk

alt teravate kantidega jalas, mis jalatsi külge kinnitatuna võimaldab jääl liuelda

spetsiaalne saabas, mille all on terav metallist osa ja millega saab jää peal edasi liikuda

endisaegne Läänemere suur ühemastiline lihtsa raapurjestusega lahtine purjepaat, rannasõiduveolaev, millega nt peeti ühendust Eesti saarte ja mandri vahel


uisklema

uiskude abil jääl liikuma, uiskudega sõitma


uisusport

spordiala, mis hõlmab iluuisutamise, kiiruisutamise jt uisuvõistlused


uisustiil

(suusatamises:) 1980-ndatel tekkinud, jääl uisutamisega sarnanev sõidustiil, kus edasi liigutakse V-asendis suuskadega


uisutamine

spordiala, kus liikumiseks kasutatakse uiske


uisuvõistlus

võistlus uisutamise alal
võistlus uisutamises


uisuväli

uisutamiseks ettevalmistatud sileda jääga ala

spetsiaalne jääga kaetud ala, kus saab uisutada

jääga kaetud väljak, mis on mõeldud uisutamise jaoks


uitama

ilma kindla sihita siin-seal, mitmel pool käima


uitmõte

äkki pähe tulnud mõte, juhuslik mõte (EKSS)


uitsetama

vähehaaval, väga väikeste piiskadena sadama, uduvihma sadama


uje

ülearu tagasihoidlik, end häbenev, kohmetunud, natuke arg


ujuksild

sild, mille raskust kannavad ujuktoed
pontoonidest rajatud ajutine sild


ujukurss

nõudmise ja pakkumise järgi vabalt kujunev valuutakurss


ujulest

ujumist hõlbustav õhuke nahkmoodustis veelooma või -linnu varvaste vahel

ujumist hõlbustav õhuke nahkmoodustis vees elava või seal sageli tegutseva looma või linnu varvastel


ujum

avavees elavate hästi ujuvate loomade kogum (koosneb peamiselt kaladest)

avavees elavate hästi ujuvate loomade (peam. kalade) kogum


ujuma

(inimese, kala, looma kohta:) vees (käte, jalgade, uimede abil) edasi liikuma ilma põhja toetumata

vees (käte ja jalgade abil) edasi liikuma

vees edasi liikuma ilma põhja toetumata (EKSS)


ujumiskoht

ujumiseks sobiv ja selleks kasutatav koht


ujumiskätised

käevarre ümber kinnitatavad abivahendid, mis aitavad ujumaõppijal vee peal püsida


ujumislest

labajala külge kinnitatav ujumist hõlbustav vahend (nt allveeujujal)

(hrl. pl.) jala külge kinnitatav ujumist hõlbustav vahend (näit. allveeujujal) (EKSS)


ujumispüksid

ujumisel kantavad lühikese säärega püksid (meestel, lastel)

lühikesed püksid, mida mehed kannavad, kui ujumas käivad


ujumisriided

ujumisel kantav riietus (nt ujumistrikoo, ujumispüksid)

riided, mida inimesed ujudes kannavad, näiteks trikoo või ujumispüksid

ujumisel kantav riietus (ujumistrikoo, ujumispüksid vms.) (EKSS)


ujumissild

kerge rajatis (hrl järvel) vetteminekuks (ja vettehüpete sooritamiseks)

kerge rajatis (hrl. järvel) vetteminekuks (ja vettehüpete sooritamiseks)(EKSS)


ujunahk

ujumist hõlbustav õhuke nahkmoodustis veelooma või -linnu varvaste vahel


ujuvbaas

avamerel püügilaevu teenindav ja neilt saaki vastu võttev suur laev

eriehitusega v reisilaevast ümberehitatud sõjalaevastiku abilaev, mille ülesanne on sõjalaevade v vesilennukite koondise tagalateenistus ja millel paiknevad hl koondise staabiruumid, meeskonnaliikmete eluruumid jne


ujuvkurss

nõudmise ja pakkumise järgi vabalt kujunev valuutakurss


ukerdama

vaevaliselt, kohmakalt liikuma
vaevaliselt, aeglaselt käima


ukj

kalendri järgi, mille kehtestas paavst Gregorius XIII 1582. aastal


ukr

slaavi keel, mida kõneldakse Ukrainas ja mujal


ukrainlane

Ukraina põhirahva liige
Ukraina kodanik või elanik
Ukraina päritolu inimene
ukrainlase pilkenimetus


uks

hoone, sõiduki vm sisse- ja väljapääsu sulgev hingedel või rullidel liikuv ese

puidust, klaasist või metallist ese, mis sulgeb sissepääsu ja väljapääsu hoonesse või ruumi

avaus seinas, mille kaudu saab mingisse ruumi siseneda ja sealt väljuda; avaus, mida suletakse uksega


uksehoidja

hotelli, restorani vm asutuse (välis)ukse juures valvav ja korda pidav töötaja


uksekaart

magnetribaga, kiibiga vm varustatud kaart ukse avamiseks

turvakaart, kuhu on märgitud andmed lukukomplekti kohta (nt võtme kood)


uksekardin

ukseava kattev eesriie
ukse ette käiv kardin


ukseleng

raam või selle üks osa, milles paikneb uks


ukselävi

põrandast kõrgem pakk või selle mõtteline koht ukseava allosas


uksematt

hoone sissepääsu või korteri välisukse juures olev matt jalatsite puhastamiseks


uksepool

kahest ühetaolisest osast koosneva ukse üks osa


uksetahvel

raami sisse käiv (puit)tahvel, tahvelukse osa


uksi kulutama

mitmel pool või korduvalt midagi palumas või nõudmas käima


uksi sulgema

(asutuse, ettevõtte kohta:) tegevust, töötamist lõpetama


ulakas

korrale mittealluv, käskudest ja keeldudest üleastuv


ulama

(tegevusetult) ringi hulkuma
ulaelu elama, ringi tõmbama


ulatama

hrl midagi käes hoitavat kellegi poole sirutama, et seda üle anda, pakkuda vm


ulatuma

olema pikkuselt, sügavuselt vm mõõtmelt selline, et äärmine ots või osa jõuab millenigi, midagi puutuma

olema piisavalt pikk, et millenigi jõuda

pilgule avatuks, silmaga haaratavaks muutuma


ulatus

käsitletava v. tehtava ulatus, laius, sügavus


ulatuslik

suure ulatusega: ruumiliselt laialdane, suurt ala hõlmav

mahukas, suure mõjuga, laia haardega, põhjalik


ulgtorn

ringmüüri ülaosas kahele poole müüri ärklina eenduv väiksem kindlusetorn keskajal


ulguma

(looma, peamiselt hundi ja koera häälitsemise kohta:) valju uutavat häält pikalt ja venivalt kuuldavale tooma


uljas

kartuseta suhtuv ja tegutsev
reibas ja hoogne


ullike

(hrl heatahtlikult rumala, lihtsameelse, taipamatu inimese kohta)


ulm

(poeetilisemas kasutuses:) unistus, unelm, kujutelm


ulmlema

fantaasia abil looma, olematut kujutlema

millegi ihaldusväärse loodetavat teostumist ette kujutama


ulpima

vees üles-alla või edasi-tagasi liikuma
sel moel edasi kulgema


ultra

ülim, äärmine, äärmuslik
ülimalt, äärmuslikult


ultraheliuuring

kehaorganite ja kudede uuring nende eri kihtidelt tagasipeegelduva ultraheli abil


ultrakõrgsagedus

raadiolainete sagedus 30 000–300 000 kHz ehk 30–300 MHz (nn detsimeeterlainealal)


ultralühilaine

raadiolainete piirkond, kus lainepikkus on umbes 1 mm kuni 10 m

raadiolainete piirkond, kus lainepikkus on 1 mm kuni 10 m (EKSS)


ultramariin

sinine pigment, mida kasutatakse mitmesuguste värvide valmistamiseks


ultranatsionalistlik

oma rahvuse säilitamist ja põlistamist, rahvuslust ägedalt, äärmuslikult pooldav


ultraparempoolne

poliitilise spektri paremal äärel asuv, äärmusesse kalduvate parempoolsete vaadetega


ultravalgus

ühelt poolt nähtava valgusega, teiselt poolt röntgenikiirgusega piirnev elektromagnetiline kiirgus


ultravasakpoolne

poliitiliselt äärmuslikult sotsialistlike vaadete poole kalduv


ultus

kanga tihedama koega hargnematu äär (EKSS)


ulualt

kaitsva varju alt ära, (hoonest) varjult ära


ulualune

koht või ehitis, mis sobib öömajaks, kaitseb vihma, tuule vms eest

etn lai lahtine katusealune (hrl rehielamul) (EKSS)


uluk

looduses vabalt elav loom või lind, metsloom või -lind


ulukkarpkala

looduslik karpkala Vaikse ookeani vesikonna jõgedes ning Musta, Kaspia ja Araali mere vesikonnas


uluklammas

looduses elav metsik lammas
metsik lammas (EKSS)


uluma

(looma, peamiselt hundi ja koera häälitsemise kohta:) valju uutavat häält pikalt ja venivalt kuuldavale tooma


umba

eesti algeline rütmipill, millel on üks keel ning metallripatsid ja kuljused


umbahi

endisaegne umbse võlvitud laega keriseta ahi

etn. umbse võlvitud laega keriseta ahi (EKSS)


umbe

täidetuna nii, et õhuruumi vahele pole jäänud.


umbes

kinni, täis, läbipääsuvõimaluseta
kinni, täis, nii et miski ei pääse läbi
täpselt määratlemata


umbes-täpselt

(väljendab veavõimalusega täpsusastet:) üsna täpselt, aga mitte päris täpselt


umbhäälik

häälik, mille hääldamisel häälduselundite sulg katkestab õhuvoolu osaliselt (nt l, r, v) või täielikult (g, b, d, k, p, t)


umbisikuline

konkreetse isikuga sidumata
ebaisikuline, umbmäärane


umbisikuline tegumood

(grammatikas:) tegumood, mis näitab, et tegevussubjektiks on keegi inimene, kes jääb lauses väljendamata (nt lauses <eki-foreign>Vaieldi ja arutati, aga ei otsustatud midagi</eki-foreign>)


umbkaudne

mitte päris, vaid enam-vähem täpne või õige


umbkaudu

mitte päris täpselt, enam-vähem, ligilähedaselt

mitte päris täpselt, ligikaudu, enam-vähem


umbkott

(väljendites väljapääsmatu olukorra, suure teadmatuse kohta)


umbluu

segane, mitte tõsiselt võetav jutt, jama, totrus

(millegi või kellegi ebateaduslikuks või muidu kahtlaseks peetava kohta, hrl seoses mitmesuguste pseudoteadustega, para- ja alternatiivõpetustega)


umbluud ajama

segast, mitte tõsiselt võetavat või tõele vastavat juttu rääkima


umbmäärane

lähemalt määratlemata, täpsustamata, ebaselge


umbne

(seest) täis või kinni olev, läbiulatuva avata, selline, kus liikumine või läbipääs on takistatud

nii öeldakse ruumi kohta, kus on vähe värsket õhku


umbrohi

kultuurtaimede hulgas kasvav ja nende väärtust vähendav taim

kultuurtaimede hulgas ja nende arvel kasvav taim (EKSS)


umbrohtuma

umbrohtu täis kasvama, umbrohuseks minema


umbrohumürk

mürk umbrohu hävitamiseks
aine umbrohu hävitamiseks


umbrohunapsik

aiatööriist umbrohu, nt võilillede maa seest välja juurimiseks


umbropsu

nagu juhtub, hea õnne peale
arutult, ilma mõtlemata


umbsigisus

kahesugulise õie iseviljastumine oma tolmu abil kinnises õies


umbsoolepõletik

jämesoole algusosa põletik (kaasneb sageli ussripikupõletikuga)


umbtee

tee, mille teises otsas puudub väljapääs


umbtänav

tänav, mille teises otsas puudub väljapääs


umbusk

kahtlev suhtumine, usalduse puudumine
kahtlus, et miski on v. ei ole tõde


umbusklik

loomult mitte usaldav või millessegi kahtlevalt, umbusuga suhtuv

nii iseloomustatakse inimest, kes arvab kõigist halvemat, kes seab asjad kahtluse alla


umisema

tumedasti, tasaselt, ühetooniliselt undama


umlaut

(grammatikas:) tüvevokaali muutumine järgneva silbi vokaali mõjul, nt saksa <eki-foreign>Hand - Hände, Sohn - Söhne</eki-foreign>

häälikuvaheldus, kus vokaal sarnaneb rohkem järgmise silbi vokaalile


ummik

seda tekitav sõidukite, inimeste vms kogum

pikk sõidukite rida, millest ei pääse läbi


ummikas

lauge, vaibuv, mitte murduv merelaine tormi eel või järel, selliste lainetega lainetus

merelt tuule eest varjatud lahte jooksev laine(tus)


ummiklaine

lauge, vaibuv, mitte murduv merelaine tormi eel v. järel (EKSS)


ummiktee

(väljapääsuta olukorra, ummikusoleku, kimbatuse kohta)


ummisjalu

(liikumise kohta:) suure kiiruga ja ette vaatamata või mõtlemata, nagu juhtub, pimesi päi


ummistuma

kinniseks, täidetuks, läbipääsutuks muutuma, umbe minema


ummistus

ummistumine
umbes-olek
vaba läbikäiku mitte võimaldav


ummuksesse

kinnisesse, umbsesse olekusse
hapnikuvaegusesse


ummuksis

kinnises, umbses olekus
hapnikuvaeguses
umbes, kinni; hapnikuvaeguses; ummikus


unarul

maha jäetud või jäänud, unustatud, hooletuses


unarule

maha jäetud või jäänud seisu, unustatud seisu, hooletusse


undama

kestvat ühetoonilist kumedat häält kuuldavale tooma


undervits

nooremohvitserile eelnev madalamasse juhtivkoosseisu kuuluv ohvitser (nt Vene tsaariarmees, Saksa armees)


unearst

unehäirete ravimisele spetsialiseerunud arst


unearter

pea ja kaela piirkonda verega varustav arter (arteria carotis) (EKSS)


unelema

(hajevil olles) kujutluspilte silme eest läbi laskma, mälestusi või (teostumatuid) plaane mõttes mõlgutama


unelm

kujutluspilt, fantaasia
väga suur või kättesaamatu unistus
hrl. teostumatu fantaasia


unenägu

magades tekkivad kujutluspildid ja mõtted, mis näivad magajale reaalse elamusena

pildid ja mõtted, mis tekkivad une ajal ja tunduvad tõelised

magamise ajal nähtavad kujutluspildid v. nende seeriad


unenäolik

nagu unenäkku kuuluv, unenägu meenutav
nägemuslik, ebamaine


unerahu

magamiseks soodne häirimata olukord
rahulik uni


UNESCO

1945. aastal loodud rahvuvaheline organisatsioon, et edendada ülemaailmset koostööd teaduse, hariduse, kultuuri ja inimõiguste vallas


unesegane

seisundis, kus polda veel päris ärkvel, unest segane


uneskõndija

osalise une seisundis olev inimene, kes käib ja tegutseb lahtisilmi, kuid tajub ümbritsevat piiratult ja hiljem oma tegevust ei mäleta


unestama

kogemata midagi tegemata jätma, hrl hajameelsusest, tugeva tunde, haarava tegevuse vms ajel

midagi kogemata tegemata jätma, kuna see ei tulnud sulle meelde


unesõppimine

õppevorm, kus õpitavat materjali kuuldakse pinnalises unes viibides


unetarve

vajadus magada
vajadus une ja magamise järele


unetu

selline, kes ei uinu ega saa piisavalt magada, unetuse all kannatav


unetus

unehäire, mis seisneb suutmatuses ilma raskusteta magama jääda, katkendlikus unes ja liigvarajases ärkamises


uneuim

unisusest põhjustatud uimane, segane olek


uneviirastus

(unes nähtava irreaalse kuju, ka unenäo kohta üldse)


ungari keel

soome-ugri keel, mida kõneldakse peamiselt Ungaris


ungarlane

Ungari põhirahva liige
Ungari kodanik või elanik
Ungari päritolu inimene
Ungari elanik


ungas

katuseharja otstesse jäetud kolmnurkne auk (suitsu väljalaskmiseks suitsutarel, värske õhu ja valguse sisselaskmiseks)


uni

organismi perioodiline füsioloogiline puhkeseisund, mille ajal tema aktiivne seos keskkonnaga on katkenud, magamine

seisund, kus sa magad ja ei ole teadlik sellest, mis su ümber toimub


uniaadikirik

katoliku kiriku haru, mis järgib õigeusu liturgiat (Bütsantsi riitust)

ühendatud kreeka- ja roomakatoliku kirik


unikaalne

oma laadilt ainukordne, oma liigis ainus, kordumatult omapärane

erakordsena, erilisena tähelepanu äratav


unine

selline, kes tahab magada või pole veel päris ärganud


unioon

riikide või organisatsioonide liit ühiste eesmärkide saavutamiseks


unipolaarne

ühe jõu poolt juhitav, selline, kus ülemaailmne juhtroll kuulub ühele riigile

ühel meelel olev, mitte vastandliku osapoolega


unistama

millegi ihaldusväärse loodetavat teostumist ette kujutama (sageli ka mõttes läbi elama)

mõtlema millestki heast, mida sa tulevikus loodad saada või saavutada

unelmaid omama; fantaasiale vaba voli andma


unistus

emotsionaalne kujutluspilt soovitavast tulevikust, mõte millegi ihaldusväärse loodetavast kättesaamisest või teostumisest

soov tulevikus midagi saada või saavutada

emotsionaalne kujutluspilt soovitavast tulevikust, mõte millegi ihaldusväärse loodetavast kättesaamisest v. teostumisest


unistuslik

unistust või unistamist sisaldav või väljendav, unistusele omaselt ebatõeline, ebareaalne vms


unitaar

unitarismi pooldaja, selle usuvoolu esindaja

unitarismi pooldaja, selle usulahu liige (EKSS)


unitaarlus

protestantlik usuvool, mis tunnistab Jumala ainuisikulist olemust, eitades kolmainsust


universaalauto

pika kerega ruumikas, hrl kolme istmereaga sõiduauto, kus istmete kõrvaldamisega on võimalik moodustada mahukas pakiruum


universaalne

(maailmamõistmisega ühenduses:) igas olukorras, kõigile või kõigele kehtiv või rakendatav


universaalvõti

mutrivõti, mille suurust saab vastavalt keeratava mutri suurusele muuta


universiteet

õppe- ja teadusasutus, kus omandatakse akadeemiline kõrgharidus ja akadeemiline kraad

kõrgharidust andev asutus, kuhu saab õppima minna pärast gümnaasiumi lõpetamist


universum

väljaspool Maad asuv maailmaruum (koos selles leiduvate objektidega)


univorm

(auastme- või ametitunnustega) vormiriietus

spetsiaalne riietus, mida kannavad teatud elukutse või tegevusega seotud inimesed


unkaauk

katuseharja otstesse jäetud kolmnurkne auk (suitsu väljalaskmiseks suitsutarel, värske õhu ja valguse sisselaskmiseks)

õlg- v rookatuse kelba ülaosa ja harja vahel paiknev kolmnurkne ava (EKSS)


unterohvitser

nooremohvitserile eelnev madalamasse juhtivkoosseisu kuuluv ohvitser (nt Vene tsaariarmees, Saksa armees)


untsakas

linnainimene, linliku elulaadiga inimene


untsu keerama

midagi ära rikkuma või nurjama (nt oskamatuse, juhuse tõttu)


untsus

(lõplikult) halvasti, ebaõnnestunud, nurjunud või rikutud


unustama

mäletamast lakkama, midagi või kedagi mälus mitte säilitama, meelest või tundemaailmast kaduda laskma

kui sa midagi <eki-highlight>unustad</eki-highlight>, siis sa ei mäleta enam mingit minevikust pärit asja või inimest


unustamatu

selline, keda või mida ei saa nt oma väärtuse, tähtsuse tõttu unustada


upakil

loomuliku otse- või püstiasendi suhtes külili, kummuli vms


upakile

asendisse, kus ollakse loomuliku otse- või püstiasendi suhtes külili, kummuli vms


upanišaadid

Muinas-India pärimusliku kirjavara osa, milles on sõnastatud hindu usuõpetuse ja filosoofia alused


uperkuuti

(kukkudes) keerutusi tehes, (otseti) ümber, külili või kummuli

otseti ümber, pikali (tavaliselt kukkumise kohta)


uppima

andmeid, faile vms oma arvutist internetti, serverisse vm viima

oma arvutist andmeid või faile internetti panema


uppuma

(inimese, looma kohta:) vette vajumise ja vee hingamisteedesse tõmbamise tagajärjel surema

(veesõiduki vms kohta:) veekogu põhja minema

kui keegi <eki-highlight>upub</eki-highlight>, siis ta vajub vee alla ja sureb, kuna ei saa hingata

kui miski <eki-highlight>upub</eki-highlight>, siis see vajub veekogu põhja

millegi alla v. sisse jääma v. vajuma; tulemusena on kaotsiminek, mitte suremine


uppumatu

(laevade vm kohta:) selline, mis ei vaju vee alla


upsakas

ülbelt uhke, teistele ülalt alla vaatav
seda väljendav


uputus

nähtus, kus vesi ujutab üle mingi maismaa osa, mis varem ei olnud vee all

olukord, kus palju vett katab maad, mis on tavaliselt kuiv


uraan

radioaktiivne hõbevalge metall, omadustelt aktinoid, keemiline element järjenumbriga 92


urahtama

korraks ebamääraselt umbes „urr” häälitsema; urisevalt v. pahuralt midagi ütlema


urama

(masina, seadme kohta:) töötades, liikudes jätkuvat r-häälikut meenutavat tumedat heli tekitama


uratama

korraks ebamääraselt häälitsema
urisedes või pahuralt midagi ütlema


urbaniseeruma

(tööstuse ja rahvastiku kohta:) linnadesse koonduma


urbanistlik

linnaga seotud, linnale omane (hrl vastandudes maale, looduslähedusele)


urbepäev

ülestõusmispühadele eelneva pühapäeva ehk palmipuudepüha lõunaeestiline nimetus


urbne

(tahke aine kohta:) väikseid õõsi, augukesi, avasid sisaldav


ureemia

organismi kuhjuvatest ainevahetuse jääkainetest tekkiv mürgistusseisund


ureeter

torujas elund, mida mööda kusi valgub neerust kusepõide


ureetra

kusepõiest algav torujas moodustis, mille kaudu kusi väljub kehast


urg

maa sees või millegi all olev väiksem koobas, mida loom kasutab oma pesapaigana

maa sees v. millegi all olev väiksem auk, mida loom kasutab oma pesapaigana


urgas

inimese kehv (väike, kõrvaline) elu- või asupaik


urge

siseelundite vaheline kehaõõne osa või mõne elundi sees olev ruum, laienenud veen või selle osa

siseelundite vaheline kehaõõne osa v. mõne elundi sees olev ruum, laienenud veen v. selle osa


urgitsema

sõrmega, teravaotsalise vahendiga sorkima, kaapima vm moel tegutsema, et midagi kuskilt kätte saada või eemaldada


uri

kellegi tõttu, millegi läbi kannatanu, kahjustatu või hukkunu

see, kes on kellegi või millegi tõttu kannatada saanud või hukkunud


uriin

kollakas vedelik, mida eritavad neerud ja millega organismist eraldub ainevahetusjääke ning organismile tarbetuid aineid

neerudes tekkiv kollane vedelik, mis viib kehast välja ained, mida organismile vaja ei ole


uriinipidamatus

iseeneslik, tahtmatu uriini väljavool põiest, võimetus seda takistada


urineerima

kusepõit tühjendama, uriini organismist väljutama


urineerimishäire

kõrvalekalle normaalsest urineerimisest, nt uriinijoa nõrgenemine, sagenenud urineerimine, verikusesus


urisema

jätkuvat <eki-foreign>r</eki-foreign>-häälikut meenutavat tumedat häält kuuldavale tooma

(hrl. koera kohta:) valjusti larinal häält tegema


urjoh

kedagi peletav, pahameelt väljendav hüüatus


URL

teenust, asutust vm ressurssi tuvastav aadress internetis


Urmia

linn Iraani loodeosas, Lääne-Aserbaidžaani provintsi keskus


urn

anum kremeeritud surnust järelejäänud tuha hoidmiseks


urnimüür

tuhaurnide müür või ruum (kirikus, kalmistul, krematooriumis)


uroliit

uriinis leiduvatest sooladest sadestunud tahke moodustis neerus või põies


urrama

(masina, seadme kohta:) töötades, liikudes jätkuvat r-häälikut meenutavat tumedat heli tekitama


urtikaaria

kiheleva hrl punasekublalise nahalööbena ilmnev allergiline haigus


Uruguay

riik Lõuna-Ameerikas Atlandi ookeani rannikul Argentina ja Brasiilia vahel


urvakil

asendis, kus tagumik on esileulatuvalt püsti


urvakile

asendisse, kus tagumik on esileulatuvalt püsti


urvaplaaster

kase otsast lõigatud vits
vitsaga karistamine


urve

väike õõs, auguke, ava tahkes aines, tühik aineosakeste vahel


usaldama

kelleski kindel olema, nt kellegi aususes, heatahtlikkuses, tarkuses mitte kahtlema


usaldamatu

loomult mitte usaldav või millessegi/kellessegi kahtlevalt, umbusuga suhtuv


usaldatav

selline, kelles või milles on võimalik kindel olla, usaldust vääriv


usaldav

selline, kes kaldub kõiki ja kõike kergesti usaldama

nii iseloomustatakse inimest, kes tavaliselt tunneb usaldust, kes ei kahtlusta ega karda petmist


usaldavalt

usaldades, usaldusega
usaldust ja usku sisendavalt


usaldus

kindel tunne või teadmine, et kedagi või midagi võib usaldada, et keegi või miski ei peta ootusi ega valmista pettumust

veendumus, et kedagi või midagi võib usaldada

veendumus, et kedagi v. midagi võib usaldada, et keegi v. miski ei peta ootusi ega valmista pettumust


usaldusalune

isik, keda usaldatakse, kes kellegi huvides kõike toimetab


usaldusisik

ettevõtte töötajate esindaja suhetes tööandjaga


usalduslaen

lühiajaline materiaalse tagatiseta laen, mis rajaneb ainult isiklikul usaldusel

laen, mis antakse ainult usaldusest laenusaaja isiku vastu, ilma mingi muu tagatisega


usalduslikult

usaldades, usaldusega
usaldavana, usaldusega


usaldusväärne

faktidel põhinev ja seega väärt uskumist


usaldusühing

äriühing, mille kohustuste eest vastutab osa osanikke kogu oma varaga ja teine osa ainult oma osamaksu ulatuses


usjas

ussi meenutav, nt ussina pikk ja painduv


usk

kindel sisemine arusaam, mis ei vaja põhjendamist, tõestamata või tõestamatu veendumus, täielik kindlustunne kellegi või millegi suhtes

kindel sisemine veendumus, mis ei vaja põhjendust


uskkond

ühiste usulikte arusaamadega inimeste kogu


usklik

jumalasse (vm pühadustesse) uskuv, mingit usku tunnistav või usukombeid täitev

nii iseloomustatakse inimest, kes on seotud mingi religiooniga


uskmatu

selline, kes ei usu jumalasse (vm pühadesse olenditesse), ei tunnista ühtegi usku

nii iseloomustatakse inimest, kes pole seotud ühegi religiooniga


uskmatu Toomas

(kõiges alati kahtleva, umbuskliku inimese kohta)


uskuma

kellegi või millegi olemasolu ja mõjujõudu kindlaks pidama (ilma et seda tõestatud oleks)

tundma kindlalt, et keegi või miski on olemas


uskumatu

selline, mida on raske või võimatu uskuda, äärmiselt üllatav

selline, mis on väga üllatav või mida on raske uskuda


uskumatult

väga, äärmiselt, nii et raske on uskuda
väga, ülimalt. (EKSS)


uskumine

millegi võtmine tõe pähe, millegi pidamine tõeseks ja tegelikuks


uskumus

uskumisel, usul põhinev, tõendamata arvamus


uss

roomates või loogeldes liikuv pikliku kehaga ilma jalgadeta selgrootu, nt vihmauss, paeluss

pika kehaga väike loom, kellel ei ole jalgu ega selgroogu


ussikapsas

väikeste kahvatukollaste õite ja püstiste kõtradega umbrohutaim


ussilakk

niiskemates metsades ja niitudel kasvav nelja suure lehe ja mustjassinise väga mürgise marjaga rohttaim


ussimürk

mürgiste madude mürginäärmete eritis, mida tarvitatakse ravimite koostises


ussinahk

madudelt saadud nahk (nt käekottide ja kingade valmistamiseks)


ussi oma rinnal soojendama

sellise inimese eest hoolitsema, kes hiljem alatuks või tänamatuks osutub


ussipoeg

(sõimusõna ebameeldivaks, vastikuks peetava inimese kohta)


ussjätke

jämesoole algusosa (umbsoole) taandarenenud väike umbne rippuv ots


ussnugiline

inimeses, loomas või taimes parasiteeriv uss


ussviirus

võrgukeskkonnas end ise paljundav ja levitav arvutiviirus


ustav

suhtes kellegagi või millegagi muutumatult kindel ja usaldusväärne

(tegevuse, harjumuste vms püsivuse kohta)

selline, kes püsib alati kellegi kõrval ja toetab teda, ka raskel ajal


ust avama

(kuskile pääsemise) võimalust looma, võimalusi tekitama


ustavus

muutumatu kindlus ja usaldusväärsus mingis suhtes


ustavusvanne

tõotus püsida ustavana (nt riigile, valitsusele)


ust näitama

kedagi minema kihutama, kuskilt välja viskama


usufanatism

pimesi uskumine, millega sageli kaasneb teiseusuliste või uskmatute vaenamine, usuline fanatism


usuhull

arutult, meeletult usklik inimene, usufanaatik

arutult, meeletult usklik inimene, kohati reaalsustaju kaotav


usuhullus

selline olek, kus ollakse mingist usust üleni haaratud


usuinimene

inimene, kes usub jumalasse
usuvaldkonnas tegutsev inimene


usuisa

kiriku või uskkonna pea vm autoriteetne vaimulik


usukannataja

usu pärast kannatanud ja hukatud inimene


usulahk

usuliste erinevuste tõttu kujunenud, peavoolust lahknenud usutunnistuslik vool


usuline

jumalasse vm üleloomulikku jõusse uskumisel põhinev, sellest lähtuv

usundi, religiooni alale kuuluv, sellega seotud


usund

mingile kultuurile või inimrühmale omased tõekspidamised ja tavad, mille keskmes on pühaks, jumalikuks või üleloomulikuks peetav jõud, keda või mida austatakse ja teenitakse

vaadete ja tavade kogum, mis on seotud usuga jumala(te)sse


usundifilosoofia

filosoofia haru, mis uurib religiooni väga üldisi, filosoofilisi probleeme (nt kurjuse probleemi, usu mõistuspärase põhjendatuse võimalikkust)

teadus, mis uurib religioossete ideede filosoofias avaldumise lugu


usundiline

usundiga, religiooniga seotud, sellesse puutuv


usundilooline

usundite ajaloolise arenguga seotud, seda käsitlev


usundilugu

usundeid nende ajaloolises arengus uuriv usuteaduse haru


usundipsühholoogia

psühholoogia haru, mis uurib, kuidas religioon on seotud inimese hingeelu ja käitumisega

psühholoogia haru, mis käsitleb inimpsüühikat seoses usundiga (EKSS)


usundiõpetus

õppeaine, mis annab teadmisi maailma usunditest


usupuhastus

kiriku uuenemist toetanud, protestantismi teket ajendanud usuliikumine Euroopas 16. sajandil


usurpaator

inimene, kes ebaseaduslikult, hrl vägivaldselt võimu haarab, ebaseaduslikult õigused omastab

ebaseaduslik, vägivaldne võimu, õiguste vms. omastaja (EKSS)


usurpeerima

seadusvastaselt, vägivaldselt võimu, õigusi vms omastama, anastama

seadusvastaselt, vägivaldselt võimu, õigusi vms. omastama


ususalgaja

see, kes eitab Jumala olemasolu või ütleb lahti oma usust Jumalasse ning religioossetest tõekspidamistest


usutamatu

selline, mida ei saa, pole alust uskuda, ebatõenäoline, ebaloogiline, mitte tõepärane vms


usutav

selline, mida võib, on alust uskuda, mis tundub tõene või tõepärane


usutavasti

ilmselt, tõenäoliselt, nagu on alust uskuda


usuteadlane

usuteadusega tegelev õpetlane
usuteaduse spetsialist


usuteadus

usutõdede mõistuspärane ja süstematiseeritud käsitlus (eriti ristiusuga seonduvalt)


usuteaduslik

usuteaduse valdkonda kuuluv või seda puudutav, teoloogial põhinev


usutelu

küsitlus hrl ajakirjanduses, raadios, televisioonis avaldamise eesmärgil

vestlus, kus üks inimene vastab teise inimese küsimustele (tavaliselt televisiooni, ajalehe või raadio jaoks)


usuvastane

religioosse usu vastu olev, selle vastu suunatud


usuõde

koguduse, usuühingu naisliige, nunn vms
mõne usuvoolu naissoost pooldaja


utma

tahkekütust (nt põlevkivi, turvast, pruunsüsi) õhu juurdepääsuta kuumutama, et saada õli, tõrva või tahket jääki


utmine

tahkekütuse (nt põlevkivi, turba, pruunsöe) õhu juurdepääsuta kuumutamine, et saada õli, tõrva või tahket jääki


utoopia

kujutlus ideaalsest, kuid teostumatust ühiskonnast

kujutletav ideaalolek, täitumatu unistus

väljamõeldud ideaalriigi elu kujutav ulmeteos


utoopiline

teostamatu, unistuslik, mitte realistlik


utopistlik

utopismile omane, utoopial põhinev
teostamatu, mitte realistlik


utreerima

liialdama, äärmuseni minema
äärmuseni minema (EKSS)


uudis

uus, märkimist väärt teave millegi hrl äsja toimunu kohta

uus info millegi kohta, mis on hiljuti juhtunud

uus informatsioon kindlate ja ajaliste asjade kohta


uudisasi

uudne, senitundmatu asi, toode, nähtus vm


uudisekünnis

mõtteline piir, millest alates miski sündmus vm pääseb uudisena ajakirjandusse


uudishimulik

selline, kes tahab midagi uut kogeda või teada saada, huvi tundev

kui inimene on <eki-highlight>uudishimulik</eki-highlight>, siis ta tahab midagi uut teada saada

nii iseloomustatakse inimest, keda huvitavad ümbritsev, teamised, inimesed vm


uudisjutt

tiheda sündmustiku ja väheste tegelastega jutustus, mis piirdub hrl ühe keskse teemaga ning mis hrl lõpeb puändiga


uudiskeelend

hiljuti käibele tulnud, hrl laenatud või äsjaloodud sõna (nt <eki-foreign>kärgpere</eki-foreign>)


uudislavastus

lavateose esmalavastus mingis teatris (EKSS)


uudismoodustis

kudede haigusliku vohamise tagajärjel tekkinud moodustis


uudistoode

uus, äsja tootmisse juurutatud toode
uus toode (EKSS)


uudne

senisest erinev, senisele vastanduv, uuelaadne või uuena mõjuv


uudsus

uudne-olek
uudne joon või omadus
uudisasi
vastandia vanadusele


uueaegne

uuemale ajale, nüüdisajale iseloomulik, sellesse kuuluv


uuendama

uueks, ajakohasemaks või paremaks tegema

(vananenut, kõlbmatut) uuega asendama, uue vastu välja vahetama

uuesti alustama v. sisse seadma; uuesti kehtima panema v. kehtivust pikendama (EKSS)


uuendus

uuenduslik muutus, ümberkorraldus mingis valdkonnas vm

see, kui mingi süsteem või osa sellest asendatakse uuema ja paremaga


uuenduslik

uuendustega seotud, neid taotlev või toetav


uuendusmeelne

uuendusi pooldav, uuendamist toetav
reforme pooldav


uuesti

näitab, et samasugune tegevus või olukord on juba varem toimunud või olnud

uut puhku, algusest peale, kuid teisiti (EKSS)


uuestisünd

uuesti kujunemine või tekkimine, taasteke või taaselustumine


uuestisündinu

(kristlikes usuvooludes:) usu kaudu päästetu

(budismis vm:) taassündinu, reinkarneerunu


uuk

hoone katusest või viilust väljapoole ulatuv ehitusosa (nt katusega aken või luugiava)


uulits

majade või aedadega ääristatud (ja kõnniteedega varustatud) linna- vm asula tee

linnas või külas asuv tee, mille ääres on majad


uur

taskus kantav, hrl kinnitusketi või -rihmaga varustatud kell


uurak

jäärakust laugem U-kujuline uhtorg, mille veerud on kaetud taimkattega


Uural

mäestik Venemaal Euroopa ja Aasia piiril


uurea

süsihappeühend, lõhnata ja värvuseta kristalne aine (kasutatakse ka väetisena ja loomasöödana)


uurendama

noa vm terariista, ka sõrmede abil millessegi süvendeid või õõnsusi tegema


uurija

keegi, kes midagi uurib, näiteks teadlane

kriminaalasjade, kriminalistika v. kriminaalõiguse spetsialist


uurima

milleski selgusele jõudmiseks objekti tähelepanelikult vaatlema

lugedes, küsitledes, analüüsides püüdma midagi teada saada

kedagi või midagi vaatlema eesmärgiga midagi teada saada


uurimine

püüdmine midagi teada saada lugedes, tähelepanelikult vaadeldes vms moel

kriminaalmenetluse normidega reguleeritud tegevus, mis peab selgitama kuriteo asjaolud


uurimisalune

see, keda või mida mingi küsitluse, teadustöö vms raames uuritakse


uurimisgrupp

millegi teaduslikuks läbitöötamiseks või põhjalikuks analüüsimiseks moodustatud teadlaste vm isikute rühm

mingi teadustöö tegemiseks moodustatud uurijate rühm (EKSS)


uurimislaev

süstemaatilisteks teadusuuringuteks määratud laev (EKSS)


uurimismeetod

uurimuse teostamise ja vajaliku informatsiooni hankimise viis (nt teatav teooria, mõõtmisandmed, küsitlus)

õpimeetod, kus õpilane uurib mingit küsimust iseseisvalt


uurimisobjekt

see, keda või mida uuritakse
see, keda v. mida uuritakse (EKSS)


uurimisreis

millegi (teaduslikuks) uurimiseks ja materjali kogumiseks mõeldud retk või reis


uurimissuund

teadusliku uurimise kallak, kitsam valdkond, mida uuritakse

teadusliku uurimise kallak, suunitlus (EKSS)


uurimistoetus

konkursi korras uurimisprojektile eraldatud rahastus

rahaline toetus teaduslikuks uurimistööks


uurimistöö

millegi uurimine teadustöö vahendite ja meetodite abil


uurimisvaldkond

valdkond, mille kohta üritab teadlane uusi teadmisi hankida


uurimus

teemaga määratud uurimise tulemuste kirjalik jäädvustus (nt artiklina, monograafiana)

teadusliku uurimise tulemuste kirjalik esitus


uurimustöö

millegi (teaduslik) uurimine
selle tulemusena valminud uurimus


uuring

mingi probleemi lahendust taotlev ajaliselt piiratud tegevus (nt küsitlus, teaduslik analüüs, meditsiiniline protseduur)

tegevus, mille eesmärk on millegi kohta andmeid saada

mingi probleemi lahendamist taotlev eesmärgistatud, ajaliselt piiratud tegevus (EKSS)


uuristama

millessegi uurdeid, õõnsusi tekitama nt kulutades, kaevates, kaapides

sel viisil midagi auklikuks, poorseks vms tegema

millegagi (surudes ja keerutades) uuristama; midagi (keerutades) kuskile (sisse) suruma v. vajutama


uuristus

voolava vee, tuule, lainete vms tekitatud pinnase kulutus ja ärakandumine


uurits

tööriist, millega voolitakse puitu või graveeritakse metalli

graafikas ja metallitöös kasutatav tööriist metalli ja puu graveerimiseks: käepideme külge kinnitatud teritatud tipuga terasest ora, mille ristlõike kuju määrab graveeritava joone iseloomu


uurmaaker

kelli parandav oskustööline (ka vastav elukutse)

inimene, kelle töö on kellasid parandada


uus

selline, mis on hiljaaegu valminud, tehtud, loodud või omandatud

hiljuti v. äsja valminud, avastatud, tehtud vm.


uusaasta

aasta algust tähistav päev, Eestis 1. jaanuar

1. jaanuar. Paljudes riikides, ka Eestis, on uusaasta riiklik püha


uusaastakaart

kellelegi saadetav uusaastatervitustega kaart


uusaegkond

noorim, nüüdisajal jätkuv geoloogiline aegkond, mis algas umbkaudu 65 miljonit aastat tagasi (järgneb mesosoikumile ehk keskaegkonnale)

noorim, keskaegkonnale järgnenud, nüüdisajal jätkuv aegkond (EKSS)


uusfašism

pärast Teist maailmasõda tekkinud fašismile omaste tunnusjoontega paremäärmuslike poliitiliste liikumiste ja õpetuste üldnimetus


uusgootika

18. sajandi keskpaigas Inglismaal tekkinud romantiline arhitektuuristiil, mis jäljendas keskaegset gootikat vastandina tollal valitsenud uusklassitsismile


uushõbe

hõbedakarva plastne metall, vase, nikli ja tsingi sulam, mida kasutatakse nt ehete ja kellade valmistamiseks


uusimmigrant

hiljuti mingile maale alatiseks või pikemaks ajaks elama asunu


uus kalender

kalender, mille kehtestas paavst Gregorius XIII 1582. aastal

paavst Gregorius XIII poolt 1582. a. kehtestatud täpsustatud ajaarvamissüsteem, mis asendas vana kalendri (EKSS)


uuskasutus

vana asja kasutuselevõtt (ühtlasi seda kohendades ja disainides), asjade uuesti kasutamine


uuskasutuskeskus

keskus, kuhu saab tuua edasimüügiks või abivajajatele jagamiseks vanu, kasutatud asju


uusklassitsism

klassitsismi traditsiooni elustav suund mitmel kunstialal 19. ja 20. sajandil


uuskolonialism

kolonialismi nüüdisaegne vorm, mis tähendab vähearenenud riikide majanduslikku või tehnoloogilist sõltuvust arenenud riikidest


uuskonservatism

liberalismi 1970. aastail tekkinud suund, mis rõhutab majanduslikus ja poliitilises tegevuses individualistliku ning isiksusliku alge tähtsust


uuskreeka keel

indoeuroopa keel, mida kõneldakse peamiselt Kreekas ja Küprosel


uusliberalism

poliitikasuund, mis toetab majandusvabadust, avatud turge, riigiomandi erastamist, riigi vähest sekkumist majandusse


uusmoodustis

kudede haigusliku vohamise tagajärjel tekkinud moodustis


uus muusika

20. sajandile ja tänapäevale iseloomulik muusika, sel ajajärgul loodud heliteosed


uusnatsism

pärast Teist maailmasõda tekkinud natsismist lähtuv liikumine ja ideoloogia


uusplatonism

3. sajandil tekkinud filosoofia suund, mis arendas edasi Platoni filosoofiat, üks varase kristluse filosoofia allikaid

Platoni filosoofia ning religioossete, pütagoorlike jt antiikõpetuste sulam, mille rajas Plotinos


uusrealism

suund 20. sajandi filosoofias (eelkõige Inglismaal ja USA-s)


uusromantism

realismile ja naturalismile vastanduv ning romantismi kalduv modernne kirjandusvool

kirj realismile ja naturalismile vastanduvate ning romantismi kalduvate modernsete voolude üldnimetus (EKSS)


uussisserändaja

hiljuti mingile maale alatiseks või pikemaks ajaks elama asunu


uussüüria keel

semi keel, mida kõneldakse peamiselt Süürias